# Europeiska unionens L 307/2011

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2011.307.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 307 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången23 november 2011 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2011.307.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 307

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången23 november 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Ändringar 2010 till föreskrifter nr 30 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av pneumatiska däck för motorfordon och släpvagnar till dessa | 1 |
| | * | Ändringar 2010 till föreskrifter nr 54 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av pneumatiska däck för nyttofordon och släpvagnar till dessa | 2 |
| | * | Föreskrifter nr 117 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av däck med avseende på däck-/vägbanebuller och väggrepp på vått underlag och/eller rullmotstånd | 3 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Ändringar 2010 till föreskrifter nr 30 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av pneumatiska däck för motorfordon och släpvagnar till dessa

1

*

Ändringar 2010 till föreskrifter nr 54 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av pneumatiska däck för nyttofordon och släpvagnar till dessa

2

*

Föreskrifter nr 117 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av däck med avseende på däck-/vägbanebuller och väggrepp på vått underlag och/eller rullmotstånd

3

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 23.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 307/1

---

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ändringar 2010 till föreskrifter nr 30 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av pneumatiska däck för motorfordon och släpvagnar till dessa

Ändringar av föreskrifter nr 30 offentliggjorda i EUT L 201 av den 30 juli 2008, s. 70.

Följande ändringar omfattas:

Supplement 16 till ändringsserie 02 – Dag för ikraftträdande: 17 mars 2011

Ändringar av texten i föreskrifterna

Punkt 1 ska ändras enligt följande (och en ny fotnot ska läggas till som fotnot (2)):

”1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter omfattar nya pneumatiska däck som är avsedda i första hand för fordon i kategorierna M1, N1, O1 och O2
   (1), (2).

De tillämpas inte på däck som i första hand är avsedda för

| a) | utrustning för veteranbilar |
| --- | --- |

a)

utrustning för veteranbilar

| b) | tävlingar. |
| --- | --- |

b)

tävlingar.

---

(1)  Enligt definition i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1, senast ändrad genom ändring 4).

1

(2)  Kraven i dessa föreskrifter gäller däck som komponenter. De innebär inga begränsningar när det gäller montering av däck på olika fordonskategorier.”

2

---

| 23.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 307/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 307/2

---

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ändringar 2010 till föreskrifter nr 54 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av pneumatiska däck för nyttofordon och släpvagnar till dessa

Ändringar av föreskrifter nr 54 offentliggjorda i EUT L 183 av den 11 juli 2008, s. 41.

Följande ändringar omfattas:

Supplement 17 till föreskrifterna i deras ursprungliga lydelse – Dag för ikraftträdande: 17 mars 2011

Ändringar av texten i föreskrifterna

Punkt 1 ska ändras enligt följande (och en fotnot ska läggas till som fotnot (**)):

”1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter ska tillämpas på nya pneumatiska däck avsedda främst för fordon i kategorierna M2, M3, N samt O3 och O4
   (1)
   (2). Föreskrifterna ska dock inte tillämpas på däcktyper som är försedda med hastighetskategorisymboler som motsvarar hastigheter under 80 km/tim.

---

(1)  Enligt definitionen i bilaga 7 i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion, (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1, senast ändrad genom ändring 4).

1

(2)  Kraven i dessa föreskrifter gäller däck som komponenter. De innebär inga begränsningar när det gäller montering av däck på olika fordonskategorier.”

2

---

| 23.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 307/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 307/3

---

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343 som finns på:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 117 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av däck med avseende på däck-/vägbanebuller och väggrepp på vått underlag och/eller rullmotstånd

Inbegripet all giltig text till och med:

| | Ändringsserie 02 – dag för ikraftträdande: 30 januari 2011 |
| --- | --- |

Ändringsserie 02 – dag för ikraftträdande: 30 januari 2011

| | Korrigendum 1 till ändringsserie 02 – dag för ikraftträdande: 30 januari 2011 |
| --- | --- |

Korrigendum 1 till ändringsserie 02 – dag för ikraftträdande: 30 januari 2011

| | Korrigendum 2 till ändringsserie 02 – dag för ikraftträdande: 22 juni 2011 |
| --- | --- |

Korrigendum 2 till ändringsserie 02 – dag för ikraftträdande: 22 juni 2011

| | Korrigendum 3 till ändringsserie 02 – dag för ikraftträdande: 22 juni 2011 |
| --- | --- |

Korrigendum 3 till ändringsserie 02 – dag för ikraftträdande: 22 juni 2011

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om typgodkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märkning |
| --- | --- |

4.

| 5. | Typgodkännande |
| --- | --- |

5.

| 6. | Bestämmelser |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ändringar av typen för pneumatiska däck och utökning av godkännandet |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Påföljd vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Produktionens definitiva upphörande |
| --- | --- |

10.

| 11. | Namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprovningen samt typgodkännandemyndigheterna |
| --- | --- |

11.

| 12. | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

12.

BILAGOR

| Bilaga 1 – | Meddelande |
| --- | --- |

Bilaga 1 –

| Bilaga 2 – | Exempel på typgodkännandemärkningar |
| --- | --- |

Bilaga 2 –

| Tillägg 1 – | Typgodkännandemärkenas utformning |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Godkännande enligt föreskrifter nr 117 tillsammans med typgodkännande enligt föreskrifter nr 30 eller nr 54 |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Tillägg 3 – | Utökningar med samtidigt typgodkännande enligt föreskrifter nr 117, nr 30 eller nr 54 |
| --- | --- |

Tillägg 3 –

| Tillägg 4 – | Utökningar med samtidigt typgodkännande enligt föreskrifter nr 117 |
| --- | --- |

Tillägg 4 –

| Bilaga 3 – | Förbirullningsprovningsmetod för mätning av däck-/vägbanebuller |
| --- | --- |

Bilaga 3 –

| Tillägg 1 – | Provningsrapport |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Bilaga 4 – | Anvisningar för provningsplatsen |
| --- | --- |

Bilaga 4 –

| Bilaga 5 – | Provningsförfarande för mätning av väggrepp på vått underlag |
| --- | --- |

Bilaga 5 –

| Tillägg 1 – | Provningsrapport (Väggrepp på vått underlag) |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Bilaga 6 – | Provningsförfarande för mätning av rullmotstånd |
| --- | --- |

Bilaga 6 –

| Tillägg 1 – | Provningsutrustningens toleranser |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Mätfälgens bredd |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Tillägg 3 – | Provningsrapport och provningsresultat (rullmotstånd) |
| --- | --- |

Tillägg 3 –

| Bilaga 7 – | Förfaranden för provning av snöprestanda |
| --- | --- |

Bilaga 7 –

| Tillägg 1 – | Definition av symbolen för alpint väglag |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Provningsrapporter och provningsuppgifter |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 1.1 | Dessa föreskrifter är tillämpliga på nya pneumatiska däck i klasserna C1, C2 och C3 med avseende på buller och rullmotstånd samt på nya pneumatiska däck i klass C1 med avseende på väggrepp vid vått väglag. De är emellertid inte tillämpliga på följande:






  1.1.1 | Däck avsedda som ”reservdäck för tillfälligt bruk” och märkta ”Temporary use only”. |
| --- | --- | --- |

1.1

Dessa föreskrifter är tillämpliga på nya pneumatiska däck i klasserna C1, C2 och C3 med avseende på buller och rullmotstånd samt på nya pneumatiska däck i klass C1 med avseende på väggrepp vid vått väglag. De är emellertid inte tillämpliga på följande:

1.1.1

Däck avsedda som ”reservdäck för tillfälligt bruk” och märkta ”Temporary use only”.

| 1.1.2 | Däck med nominell fälgdiameterkod ≤ 10 (eller ≤ 254 mm) eller ≥ 25 (eller ≥ 635 mm). |
| --- | --- |

1.1.2

Däck med nominell fälgdiameterkod ≤ 10 (eller ≤ 254 mm) eller ≥ 25 (eller ≥ 635 mm).

| 1.1.3 | Däck avsedda för tävlingar. |
| --- | --- |

1.1.3

Däck avsedda för tävlingar.

| 1.1.4 | Däck avsedda för montering på vägfordon i andra kategorier än M, N och O (1). |
| --- | --- |

1.1.4

Däck avsedda för montering på vägfordon i andra kategorier än M, N och O (1).

| 1.1.5 | Däck med tilläggsanordningar för att förbättra friktionsegenskaper (t.ex. dubbdäck). |
| --- | --- |

1.1.5

Däck med tilläggsanordningar för att förbättra friktionsegenskaper (t.ex. dubbdäck).

| 1.1.6 | Däck avsedda för hastigheter under 80 km/h (hastighetsklass F). |
| --- | --- |

1.1.6

Däck avsedda för hastigheter under 80 km/h (hastighetsklass F).

| 1.1.7 | Däck som är konstruerade endast för montering på fordon som registrerats för första gången före den 1 oktober 1990. |
| --- | --- |

1.1.7

Däck som är konstruerade endast för montering på fordon som registrerats för första gången före den 1 oktober 1990.

| 1.1.8 | Terrängdäck för yrkesmässigt bruk vad gäller kraven på rullmotstånd och rullbuller. |
| --- | --- |

1.1.8

Terrängdäck för yrkesmässigt bruk vad gäller kraven på rullmotstånd och rullbuller.

| 1.2 | De avtalsslutande parterna ska utfärda eller godta godkännanden av däck-/vägbanebuller och/eller väggrepp vid vått väglag och/eller rullmotstånd. |
| --- | --- |

1.2

De avtalsslutande parterna ska utfärda eller godta godkännanden av däck-/vägbanebuller och/eller väggrepp vid vått väglag och/eller rullmotstånd.

2.   DEFINITIONER

Utöver definitionerna i FN/ECE-föreskrifter nr 30 och 54 gäller i dessa föreskrifter följande definitioner.

2.1   däcktyp: i dessa föreskrifter en däckserie som består av en förteckning över däckdimensions-, varu- och handelsbeteckningar, som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som

| a) | tillverkarens namn, |
| --- | --- |

a)

tillverkarens namn,

| b) | däckklass (se punkt 2.4), |
| --- | --- |

b)

däckklass (se punkt 2.4),

| c) | däckstruktur, |
| --- | --- |

c)

däckstruktur,

| d) | användningskategori: standard-, special- och snödäck, |
| --- | --- |

d)

användningskategori: standard-, special- och snödäck,

| e) | för däck i klass C1:






  i) | för standarddäck eller förstärkta däck (eller däck för tilläggsbelastning) som inlämnats för godkännande av däck-/vägbanebullernivåer, |
| --- | --- | --- |

e)

för däck i klass C1:

i)

för standarddäck eller förstärkta däck (eller däck för tilläggsbelastning) som inlämnats för godkännande av däck-/vägbanebullernivåer,

| ii) | för standard- eller snödäck i hastighetskategori Q eller lägre exklusive H (≤ 160 km/h) eller hastighetskategori R och högre inklusive H (≥ 160 km/h), som inlämnats för godkännande av väggreppsprestanda på vått underlag, |
| --- | --- |

ii)

för standard- eller snödäck i hastighetskategori Q eller lägre exklusive H (≤ 160 km/h) eller hastighetskategori R och högre inklusive H (≥ 160 km/h), som inlämnats för godkännande av väggreppsprestanda på vått underlag,

| f) | För däck i klasserna C2 och C3:






  i) | för däck, även märkta M+S, som inlämnats för godkännande av däck-/vägbanebullernivåer i steg 1, |
| --- | --- | --- |

f)

För däck i klasserna C2 och C3:

i)

för däck, även märkta M+S, som inlämnats för godkännande av däck-/vägbanebullernivåer i steg 1,

| ii) | för däck, även drivdäck, som inlämnats för godkännande av däck-/vägbanebullernivåer i steg 2, |
| --- | --- |

ii)

för däck, även drivdäck, som inlämnats för godkännande av däck-/vägbanebullernivåer i steg 2,

| g) | slitbanemönster (se punkt 3.2.1). |
| --- | --- |

g)

slitbanemönster (se punkt 3.2.1).

2.2   varu- eller handelsbeteckning: den identifiering av däcket som däcktillverkaren anger. Varubeteckningen kan vara densamma som tillverkarens namn och handelsbeteckningen densamma som varumärket.

2.3   däck-/vägbanebuller: det buller som uppstår vid kontakt mellan rullande däck och vägbanans underlag.

2.4   däckklass: en av följande grupperingar:

| 2.4.1 | Däck i klass C1: däck som överensstämmer med FN/ECE-föreskrifter nr 30. |
| --- | --- |

2.4.1

Däck i klass C1: däck som överensstämmer med FN/ECE-föreskrifter nr 30.

| 2.4.2 | Däck i klass C2: däck som överensstämmer med FN/ECE-föreskrifter nr 54 och kännetecknas av ett belastningsindex vid enkelmontage som är lägre än eller lika med 121 och en hastighetskategorisymbol som är högre än eller lika med ”N”. |
| --- | --- |

2.4.2

Däck i klass C2: däck som överensstämmer med FN/ECE-föreskrifter nr 54 och kännetecknas av ett belastningsindex vid enkelmontage som är lägre än eller lika med 121 och en hastighetskategorisymbol som är högre än eller lika med ”N”.

| 2.4.3 | Däck i klass C3: däck som överensstämmer med FN/ECE-föreskrifter nr 54 och kännetecknas av:






  a) | ett belastningsindex vid enkelmontage som är högre än eller lika med 122, eller |
| --- | --- | --- |

2.4.3

Däck i klass C3: däck som överensstämmer med FN/ECE-föreskrifter nr 54 och kännetecknas av:

a)

ett belastningsindex vid enkelmontage som är högre än eller lika med 122, eller

| b) | ett belastningsindex vid enkelmontage som är lägre än eller lika med 121 och en hastighetskategorisymbol som är lägre än eller lika med ”M”. |
| --- | --- |

b)

ett belastningsindex vid enkelmontage som är lägre än eller lika med 121 och en hastighetskategorisymbol som är lägre än eller lika med ”M”.

2.5   representativ däckdimension: däckdimension som inlämnas för bedömning av överensstämmelse för typgodkännande av däcktyp vid den provning som beskrivs i bilaga 3 till dessa föreskrifter för däck-/vägbanebuller, i bilaga 5 för väggrepp på vått underlag, i bilaga 6 för rullmotstånd, samt för snöprestanda för bedömning av användningskategorin ”snö” enligt bilaga 7.

2.6   reservdäck för tillfälligt bruk: däck som skiljer sig från däck avsedda att monteras på ett fordon för normala körförhållanden och endast avsedda för tillfällig användning under begränsade körförhållanden.

2.7   tävlingsdäck: däck avsedda för montering på fordon som deltar i motorsporttävlingar och inte avsedda för normal användning på väg.

2.8   normalt däck: ett däck avsett för normal användning på väg.

2.9   förstärkt däck eller däck för tilläggsbelastning i klass C1: pneumatiskt däck avsett att bära mer belastning vid högre däcktryck än den belastning som bärs av motsvarande däck i standardversion vid det normala däcktrycket enligt ISO 4000-1:2010 (2).

2.10   drivdäck: däck i klass C2 eller C3 märkt ”TRACTION” och avsett att monteras främst på ett fordons drivaxlar för att göra kraftöverföringen så stor som möjligt i olika lägen.

2.11   snödäck: däck vars slitbanemönster, slitbanesammansättning eller struktur är särskilt avsedda att i snöigt väglag uppnå prestanda som är bättre än ett normalt däcks, med avseende på förmågan att inleda, upprätthålla eller hejda fordonets rörelse.

2.12   däck för särskild användning: däck avsett för blandad användning på väg och i terräng eller för andra särskilda ändamål. Dessa däck är särskilt konstruerade för att inleda och upprätthålla fordonets rörelse vid terrängkörning.

2.13   terränggående däck för yrkesmässigt bruk: däck för särskild användning, i första hand avsett för körning i svåra terrängförhållanden.

2.14   mönsterdjup: huvudskårornas djup.

2.14.1.   huvudskåror: de breda skåror i omkretsens riktning som är placerade i slitbanemönstrets centrala område som för däck för personbilar och lätta lastbilar har slitageindikatorer belägna i botten.

2.15   tomrumsförhållande: kvoten mellan arean för tomrum i en referensyta och denna referensytas area beräknad från ritningen av gjutformen.

2.16   standardreferensdäck: däck som tillverkats, kontrollerats och lagrats i enlighet med American Society for Testing and Materials standard E1136-93 (2003) (dimension P195/75R14).

2.17   Mätningar av väggrepp på vått underlag – Särskilda definitioner

2.17.1.   väggrepp på vått underlag: relativ bromsverkan på vått underlag för ett provningsfordon med kandidatdäck jämfört med samma provningsfordon med referensdäck.

2.17.2.   kandidatdäck: däck representativa för den typ som inlämnas för godkännande i enlighet med dessa föreskrifter.

2.17.3.   kontrolldäck: däck ur standardtillverkningsserien som används för att fastställa väggreppsprestanda på vått underlag för däck med dimensioner som inte kan monteras på samma fordon som standardreferensdäcket – se punkt 2.2.2.16 i bilaga 5 till dessa föreskrifter.

2.17.4.   index för väggrepp vid vått väglag (”G”): förhållandet mellan kandidatdäckets och standardreferensdäckets bromsverkan.

2.17.5.   högsta bromskraftskoefficient (”pbfc”): högsta värde för bromskraftens förhållande till den vertikala belastningen på däcket före hjulets låsning.

2.17.6.   medelvärde för fullt utvecklad deceleration (”mfdd”): medeldeceleration som beräknas på grundval av det uppmätta avstånd som registrerats när ett fordon decelereras mellan två givna hastigheter.

2.17.7.   kopplingshöjd (krokhöjd): den höjd som erhålls vid mätning från mitten av den ledade knutpunkten på släpvagnens bogserkoppling eller krok vinkelrät mot markytan vid sammankopplat dragfordon och släpvagn. Fordonet och släpvagnen ska stå på ett jämnt, belagt underlag och vara helt klara för provning med lämpliga däck som ska användas för den särskilda provningen.

2.18   Mätning av rullmotstånd – Särskilda definitioner

2.18.1   Rullmotstånd Fr

Energiförlust (eller energiförbrukning) per enhet tillryggalagt avstånd (3).

2.18.2   Rullmotståndskoefficient Cr

Rullmotståndets förhållande till belastningen på däcket (4).

2.18.3   Nytt provdäck

Ett däck som inte tidigare använts för rullningsprovning där dess temperatur höjts över den som alstras vid rullmotståndsprovning och som inte tidigare har utsatts för en temperatur på mer än 40 °C (5)
   (6).

2.18.4   Laboratoriekontrolldäck

Däck som används av ett enskilt laboratorium för att kontrollera maskinbeteende som funktion av tiden (7).

2.18.5   Uppumpning med tak

Förfarande där däcket pumpas upp och däcktrycket tillåts stiga genom att däcket värms upp vid körning.

2.18.6   Dissipativ förlust

Energiförlust (eller energiförbrukning) per enhet tillryggalagd sträcka, utom interna förluster i däcket, på grund av aerodynamiska förluster i provningsutrustningens olika roterande delar, lagerfriktion och andra former av systematiska förluster som kan vara inherenta i mätningen.

2.18.7   Frihjulsavläsning

Typ av mätning av dissipativa förluster där däcket får rulla utan glidning medan belastningen på däcket minskas till en nivå där energiförlusterna i däcket självt är så gott som obefintliga.

2.18.8   Tröghet eller tröghetsmoment

Kvoten mellan det vridmoment som påförs en roterande kropp och kroppens vinkelacceleration (8).

2.18.9   Mätningens reproducerbarhet σm

En maskins förmåga att mäta rullmotstånd (9).

3.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

| 3.1 | Ansökan om godkännande av en däcktyp med avseende på dessa föreskrifter ska inlämnas av däcktillverkaren eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud. Den ska omfatta:






  3.1.1 | De prestandaegenskaper som ska bedömas för däcktypen: ”däck-/vägbanebullernivå” och/eller ”väggreppsprestandanivå på vått underlag” och/eller ”rullmotståndsnivå”. Däckets snöprestandanivå om användningskategorin är vinterdäck. |
| --- | --- | --- |

3.1

Ansökan om godkännande av en däcktyp med avseende på dessa föreskrifter ska inlämnas av däcktillverkaren eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud. Den ska omfatta:

3.1.1

De prestandaegenskaper som ska bedömas för däcktypen: ”däck-/vägbanebullernivå” och/eller ”väggreppsprestandanivå på vått underlag” och/eller ”rullmotståndsnivå”. Däckets snöprestandanivå om användningskategorin är vinterdäck.

| 3.1.2 | Tillverkarens namn. |
| --- | --- |

3.1.2

Tillverkarens namn.

| 3.1.3 | Sökandens namn och adress. |
| --- | --- |

3.1.3

Sökandens namn och adress.

| 3.1.4 | Adress(er) till tillverkningsanläggning(ar). |
| --- | --- |

3.1.4

Adress(er) till tillverkningsanläggning(ar).

| 3.1.5 | Varu- och handelsbeteckning(ar) samt varumärke(n). |
| --- | --- |

3.1.5

Varu- och handelsbeteckning(ar) samt varumärke(n).

| 3.1.6 | Däckklass (klass C1, C2 eller C3) (se punkt 2.4 i dessa föreskrifter).






  3.1.6.1 | Sektionsbreddområde för däck av klass C1 (se punkt 6.1.1 i dessa föreskrifter). |
| --- | --- | --- |

3.1.6

Däckklass (klass C1, C2 eller C3) (se punkt 2.4 i dessa föreskrifter).

3.1.6.1

Sektionsbreddområde för däck av klass C1 (se punkt 6.1.1 i dessa föreskrifter).

| Anm.: | Dessa uppgifter krävs endast för godkännande av däck-/vägbanebullernivå. |
| --- | --- |

Anm.:

Dessa uppgifter krävs endast för godkännande av däck-/vägbanebullernivå.

| 3.1.7 | Däckstruktur. |
| --- | --- |

3.1.7

Däckstruktur.

| 3.1.8 | För däck i klass C1 ange






  a) | förstärkning (eller tilläggsbelastning) för godkännande av däck-/vägbanebullernivå, |
| --- | --- | --- |

3.1.8

För däck i klass C1 ange

a)

förstärkning (eller tilläggsbelastning) för godkännande av däck-/vägbanebullernivå,

| b) | hastighetskategoribeteckning ”Q” eller lägre (utom ”H”) eller ”R” och högre (inklusive ”H”) för snödäck som ska godkännas med avseende på väggrepp på vått underlag. |
| --- | --- |

b)

hastighetskategoribeteckning ”Q” eller lägre (utom ”H”) eller ”R” och högre (inklusive ”H”) för snödäck som ska godkännas med avseende på väggrepp på vått underlag.

För däck i klasserna C2 och C3 ange

| a) | märkning M+S för godkännande av däck-/vägbanebuller i steg 1, |
| --- | --- |

a)

märkning M+S för godkännande av däck-/vägbanebuller i steg 1,

| b) | om däcket är ett drivdäck för godkännande av däck-/vägbanebuller i steg 2, |
| --- | --- |

b)

om däcket är ett drivdäck för godkännande av däck-/vägbanebuller i steg 2,

| 3.1.9 | Användningskategori (standard-, vinter- eller specialdäck). |
| --- | --- |

3.1.9

Användningskategori (standard-, vinter- eller specialdäck).

| 3.1.10 | En förteckning över de däckdimensionsbeteckningar som ingår i denna ansökan. |
| --- | --- |

3.1.10

En förteckning över de däckdimensionsbeteckningar som ingår i denna ansökan.

| 3.2 | Ansökan om godkännande ska åtföljas (i tre exemplar) av:






  3.2.1 | Detaljerade uppgifter om huvudsakliga egenskaper för effekterna på däckprestanda (dvs. däck-/vägbanebullernivå, väggrepp på vått underlag, rullmotstånd samt snögrepp) av det (de) slitbanemönster som ska användas på den avsedda däckdimensionsserien. Dessa kan ges genom beskrivningar, kompletterande med tekniska uppgifter, ritningar, fotografier eller datortomografi, som ska vara tillräckliga för att sätta typgodkännandemyndigheten eller den tekniska tjänsten i stånd att avgöra om några framtida ändringar av de huvudsakliga egenskaperna kommer att påverka däckprestanda negativt. Verkningarna på däckprestanda av smärre ändringar i däckkonstruktionen kommer att tydliggöras och bestämmas vid kontroller av tillverkningens överensstämmelse. |
| --- | --- | --- |

3.2

Ansökan om godkännande ska åtföljas (i tre exemplar) av:

3.2.1

Detaljerade uppgifter om huvudsakliga egenskaper för effekterna på däckprestanda (dvs. däck-/vägbanebullernivå, väggrepp på vått underlag, rullmotstånd samt snögrepp) av det (de) slitbanemönster som ska användas på den avsedda däckdimensionsserien. Dessa kan ges genom beskrivningar, kompletterande med tekniska uppgifter, ritningar, fotografier eller datortomografi, som ska vara tillräckliga för att sätta typgodkännandemyndigheten eller den tekniska tjänsten i stånd att avgöra om några framtida ändringar av de huvudsakliga egenskaperna kommer att påverka däckprestanda negativt. Verkningarna på däckprestanda av smärre ändringar i däckkonstruktionen kommer att tydliggöras och bestämmas vid kontroller av tillverkningens överensstämmelse.

| 3.2.2 | De ritningar eller fotografier av däcksidan som illustrerar uppgifterna i punkt 3.1.8 ovan och godkännandemärkningen i punkt 4 ska inlämnas när tillverkningen inletts men inte senare än ett år efter datum för typgodkännandets beviljande. |
| --- | --- |

3.2.2

De ritningar eller fotografier av däcksidan som illustrerar uppgifterna i punkt 3.1.8 ovan och godkännandemärkningen i punkt 4 ska inlämnas när tillverkningen inletts men inte senare än ett år efter datum för typgodkännandets beviljande.

| 3.2.3 | Om ansökningen avser däck för särskilda användningsområden ska ett exemplar av ritningen av däckmönstrets form lämnas så att tomrumsförhållandet kan kontrolleras. |
| --- | --- |

3.2.3

Om ansökningen avser däck för särskilda användningsområden ska ett exemplar av ritningen av däckmönstrets form lämnas så att tomrumsförhållandet kan kontrolleras.

| 3.3 | På typgodkännandemyndighetens begäran ska den sökande inlämna provexemplar av däck för provning eller kopior av provningsrapporter från de tekniska tjänster som avses i punkt 11 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.3

På typgodkännandemyndighetens begäran ska den sökande inlämna provexemplar av däck för provning eller kopior av provningsrapporter från de tekniska tjänster som avses i punkt 11 i dessa föreskrifter.

| 3.4 | Inom ramen för en ansökan kan provningen efter typgodkännandemyndighetens eller den utsedda tekniska tjänstens gottfinnande inskränkas till ett urval av sämsta fall. |
| --- | --- |

3.4

Inom ramen för en ansökan kan provningen efter typgodkännandemyndighetens eller den utsedda tekniska tjänstens gottfinnande inskränkas till ett urval av sämsta fall.

| 3.5 | En däcktillverkares laboratorier och provningsanläggningar kan utses till ett godkänt laboratorium och typgodkännandemyndigheten ska beredas tillfälle att bli företrädd under alla provningar. |
| --- | --- |

3.5

En däcktillverkares laboratorier och provningsanläggningar kan utses till ett godkänt laboratorium och typgodkännandemyndigheten ska beredas tillfälle att bli företrädd under alla provningar.

4.   MÄRKNING

| 4.1 | Alla däck som ingår i däcktypen ska märkas så som föreskrivs i de av ECE-föreskrifterna nr 30 eller 54 som är tillämpliga. |
| --- | --- |

4.1

Alla däck som ingår i däcktypen ska märkas så som föreskrivs i de av ECE-föreskrifterna nr 30 eller 54 som är tillämpliga.

| 4.2 | Särskilt ska däcken vara märkta med (10):






  4.2.1 | Tillverkarens namn eller varumärke. |
| --- | --- | --- |

4.2

Särskilt ska däcken vara märkta med (10):

4.2.1

Tillverkarens namn eller varumärke.

| 4.2.2 | Handelsbeteckningen (se punkt 2.2). Handelsbeteckningen krävs emellertid inte om den sammanfaller med varumärket. |
| --- | --- |

4.2.2

Handelsbeteckningen (se punkt 2.2). Handelsbeteckningen krävs emellertid inte om den sammanfaller med varumärket.

| 4.2.3 | Däckstorleksangivelse. |
| --- | --- |

4.2.3

Däckstorleksangivelse.

| 4.2.4 | Märkningen ”REINFORCED” (alternativt ”EXTRA LOAD”) om däcket är klassificerat som förstärkt. |
| --- | --- |

4.2.4

Märkningen ”REINFORCED” (alternativt ”EXTRA LOAD”) om däcket är klassificerat som förstärkt.

| 4.2.5 | Märkningen ”TRACTION” om däcket är klassificerat som ett drivdäck (11). |
| --- | --- |

4.2.5

Märkningen ”TRACTION” om däcket är klassificerat som ett drivdäck (11).

| 4.2.6 | Märkningen ”M+S” eller ”M.S” eller ”M&S” för däck som är konstruerade för att i lera och nysnö eller smältande snö uppvisa bättre prestanda än ett normalt däck. |
| --- | --- |

4.2.6

Märkningen ”M+S” eller ”M.S” eller ”M&S” för däck som är konstruerade för att i lera och nysnö eller smältande snö uppvisa bättre prestanda än ett normalt däck.

| 4.2.7 | Den alpina symbolen (berg med tre toppar och snöflinga, se tillägg 1 till bilaga 7) för alla kategorier om däcket är klassificerat i användningskategorin ”snö”. |
| --- | --- |

4.2.7

Den alpina symbolen (berg med tre toppar och snöflinga, se tillägg 1 till bilaga 7) för alla kategorier om däcket är klassificerat i användningskategorin ”snö”.

| 4.2.8 | Märkningen ”MPT” (alternativt ”ML” eller ”ET”) och/eller ”POR” om däcket är ett specialdäck.
  Med ET menas Extra Tread (extra mönster), ML Mining and logging (gruvdrift och skogsbruk), MPT multi-purpose truck (lastbil för flera ändamål) och POR professional off-road (yrkessmässig användning i terräng). |
| --- | --- |

4.2.8

Märkningen ”MPT” (alternativt ”ML” eller ”ET”) och/eller ”POR” om däcket är ett specialdäck.

Med ET menas Extra Tread (extra mönster), ML Mining and logging (gruvdrift och skogsbruk), MPT multi-purpose truck (lastbil för flera ändamål) och POR professional off-road (yrkessmässig användning i terräng).

| 4.3 | Däcken ska ha tillräckligt utrymme för det godkännandemärke som visas i bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.3

Däcken ska ha tillräckligt utrymme för det godkännandemärke som visas i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

| 4.4 | Godkännandemärket ska gjutas in i eller på däcksidan, vara tydligt läsbart och vara placerat på däckets lägre område på minst en av däcksidorna. |
| --- | --- |

4.4

Godkännandemärket ska gjutas in i eller på däcksidan, vara tydligt läsbart och vara placerat på däckets lägre område på minst en av däcksidorna.

| 4.4.1 | För däck märkta med konfigurationssymbolen ”A” för montering av däck på fälg kan märkningen emellertid placeras var som helst på den yttre däcksidan. |
| --- | --- |

4.4.1

För däck märkta med konfigurationssymbolen ”A” för montering av däck på fälg kan märkningen emellertid placeras var som helst på den yttre däcksidan.

5.   TYPGODKÄNNANDE

| 5.1 | Om den representativa däckdimensionen för den däcktyp som inlämnas för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkterna 6 och 7 nedan ska godkännande av denna däcktyp beviljas. |
| --- | --- |

5.1

Om den representativa däckdimensionen för den däcktyp som inlämnas för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkterna 6 och 7 nedan ska godkännande av denna däcktyp beviljas.

| 5.2 | Ett godkännandenummer ska tilldelas den godkända däcktypen. Samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan däcktyp samma nummer. |
| --- | --- |

5.2

Ett godkännandenummer ska tilldelas den godkända däcktypen. Samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan däcktyp samma nummer.

| 5.3 | Uppgifter om godkännande eller utökning eller avslag på ansökan om godkännande av en däcktyp enligt dessa föreskrifter ska meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till föreskrifterna. |
| --- | --- |

5.3

Uppgifter om godkännande eller utökning eller avslag på ansökan om godkännande av en däcktyp enligt dessa föreskrifter ska meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till föreskrifterna.

| 5.3.1 | Däcktillverkarna får inge en ansökan om utökning av typgodkännande enligt kraven i de övriga föreskrifter som rör däcktypen. I så fall ska en kopia av det (de) relevanta meddelande(n) om typgodkännande som utfärdats av den berörda typgodkännandemyndigheten bifogas ansökan om utökning av godkännande. Alla ansökningar om utökning av godkännande(n) får endast beviljas av den typgodkännandemyndighet som utfärdat det ursprungliga godkännandet av däcket. |
| --- | --- |

5.3.1

Däcktillverkarna får inge en ansökan om utökning av typgodkännande enligt kraven i de övriga föreskrifter som rör däcktypen. I så fall ska en kopia av det (de) relevanta meddelande(n) om typgodkännande som utfärdats av den berörda typgodkännandemyndigheten bifogas ansökan om utökning av godkännande. Alla ansökningar om utökning av godkännande(n) får endast beviljas av den typgodkännandemyndighet som utfärdat det ursprungliga godkännandet av däcket.

| 5.3.1.1 | Om utökning av godkännande beviljats för införande i meddelandeformuläret (se bilaga 1 till dessa föreskrifter) av intyg om överensstämmelse enligt andra föreskrifter ska godkännandenumret på meddelandeformuläret kompletteras med suffix för identifiering av de angivna föreskrifter och tekniska bestämmelser som införts genom godkännandets utökning. För varje angivet suffix ska det (de) särskilda typgodkännandenumret(en) och föreskrifterna själva tilläggas punkt 9 i meddelandeformuläret. |
| --- | --- |

5.3.1.1

Om utökning av godkännande beviljats för införande i meddelandeformuläret (se bilaga 1 till dessa föreskrifter) av intyg om överensstämmelse enligt andra föreskrifter ska godkännandenumret på meddelandeformuläret kompletteras med suffix för identifiering av de angivna föreskrifter och tekniska bestämmelser som införts genom godkännandets utökning. För varje angivet suffix ska det (de) särskilda typgodkännandenumret(en) och föreskrifterna själva tilläggas punkt 9 i meddelandeformuläret.

| 5.3.1.2 | I prefixet ska anges den ändringsserie som gäller däckprestanda i aktuella föreskrifter, t.ex. 02S2 för den andra ändringsserien av däck-/vägbanebuller i steg 2 eller 02S1WR1 för den andra ändringsserien av däck-/vägbanebuller i steg 1, väggrepp på vått underlag och rullmotstånd i steg 1 (se punkt 6.1 för definitioner av steg 1 och steg 2). Ingen identifiering av ändringsserien ska krävas om de berörda föreskrifterna föreligger i sin ursprungliga lydelse. |
| --- | --- |

5.3.1.2

I prefixet ska anges den ändringsserie som gäller däckprestanda i aktuella föreskrifter, t.ex. 02S2 för den andra ändringsserien av däck-/vägbanebuller i steg 2 eller 02S1WR1 för den andra ändringsserien av däck-/vägbanebuller i steg 1, väggrepp på vått underlag och rullmotstånd i steg 1 (se punkt 6.1 för definitioner av steg 1 och steg 2). Ingen identifiering av ändringsserien ska krävas om de berörda föreskrifterna föreligger i sin ursprungliga lydelse.

| 5.3.2 | Följande suffix har redan reserverats för att identifiera särskilda föreskrifter om parametrar för däckprestanda:






  S | för att identifiera ytterligare överensstämmelse med kraven för däck-/vägbanebuller, |
| --- | --- | --- |
| W | för att identifiera ytterligare överensstämmelse med kraven för däckets väggrepp på vått underlag. |
| R | för att identifiera ytterligare överensstämmelse med kraven för däcks rullmotstånd. |

5.3.2

Följande suffix har redan reserverats för att identifiera särskilda föreskrifter om parametrar för däckprestanda:

S

för att identifiera ytterligare överensstämmelse med kraven för däck-/vägbanebuller,

W

för att identifiera ytterligare överensstämmelse med kraven för däckets väggrepp på vått underlag.

R

för att identifiera ytterligare överensstämmelse med kraven för däcks rullmotstånd.

Då två steg har definierats för kraven avseende däck-/vägbanebuller och rullmotstånd i punkterna 6.1 och 6.3 kommer S och R att åtföljas av antingen suffixet 1 för överensstämmelse med steg 1 eller suffixet 2 för överensstämmelse med steg 2.

| 5.4 | På den plats som avses i punkt 4.3 och i enlighet med kraven i punkt 4.4 ska på varje däckdimension, som överensstämmer med den däcktyp som godkänts enligt dessa föreskrifter, anbringas ett internationellt godkännandemärke som består av






  5.4.1 | en cirkel som omger bokstaven ”E” följd av ett särskiljande nummer för det land som beviljat typgodkännadet (12) och |
| --- | --- | --- |

5.4

På den plats som avses i punkt 4.3 och i enlighet med kraven i punkt 4.4 ska på varje däckdimension, som överensstämmer med den däcktyp som godkänts enligt dessa föreskrifter, anbringas ett internationellt godkännandemärke som består av

5.4.1

en cirkel som omger bokstaven ”E” följd av ett särskiljande nummer för det land som beviljat typgodkännadet (12) och

| 5.4.2 | typgodkännandenumret, som ska placeras nära cirkeln enligt punkt 5.4.1 och antingen över eller under bokstaven ”E” eller till höger eller vänster om den. |
| --- | --- |

5.4.2

typgodkännandenumret, som ska placeras nära cirkeln enligt punkt 5.4.1 och antingen över eller under bokstaven ”E” eller till höger eller vänster om den.

| 5.4.3 | Suffixet(en) och identifieringen enligt varje relevant ändringsserie, i förekommande fall, så som de anges i meddelandeformuläret.
  Ett av nedanstående suffix eller någon kombination av dem får användas.






  S1 | Bullernivå i steg 1 |
| --- | --- | --- |
| S2 | Bullernivå i steg 2 |
| W | Väggrepp på vått underlag |
| R1 | Rullmotstånd i steg 1 |
| R2 | Rullmotstånd i steg 2 |

5.4.3

Suffixet(en) och identifieringen enligt varje relevant ändringsserie, i förekommande fall, så som de anges i meddelandeformuläret.

Ett av nedanstående suffix eller någon kombination av dem får användas.

S1

Bullernivå i steg 1

S2

Bullernivå i steg 2

W

Väggrepp på vått underlag

R1

Rullmotstånd i steg 1

R2

Rullmotstånd i steg 2

Dessa suffix ska placeras till höger om eller nedanför typgodkännandenumret, om de ingår i det ursprungliga typgodkännandet.

Om typgodkännandet har utökats efter typgodkännande enligt föreskrifter nr 30 eller nr 54 ska ett plustecken ”+” och ändringsserien för föreskrifter nr 117 placeras framför suffixet eller kombinationen av suffix som beteckning av en utökning av typgodkännandet.

Om typgodkännandet utökas efter ett ursprungligt typgodkännande enligt föreskrifter nr 117 ska ett plustecken ”+” placeras mellan suffixet eller kombinationen av suffix för det ursprungliga typgodkännandet och det suffix eller den kombination av suffix som lagts till som beteckning av utökning av typgodkännande.

| 5.4.4 | Genom märkningen med suffix på däcksidorna bortfaller kravet på varje ytterligare märkning av däcket med det särskilda typgodkännandenummer för överensstämmelse med föreskrifterna till vilket suffixet hänvisar enligt punkt 5.3.2 ovan. |
| --- | --- |

5.4.4

Genom märkningen med suffix på däcksidorna bortfaller kravet på varje ytterligare märkning av däcket med det särskilda typgodkännandenummer för överensstämmelse med föreskrifterna till vilket suffixet hänvisar enligt punkt 5.3.2 ovan.

| 5.5 | Om däcket överensstämmer med typgodkännanden enligt en eller flera av de övriga föreskrifter som bilagts avtalet i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter behöver den symbol som föreskrivs i punkt 5.4.1 inte upprepas. I så fall ska de ytterligare nummer och symboler i alla de föreskrifter enligt vilka godkännande beviljats i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter placeras intill den symbol som föreskrivs i punkt 5.4.1. |
| --- | --- |

5.5

Om däcket överensstämmer med typgodkännanden enligt en eller flera av de övriga föreskrifter som bilagts avtalet i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter behöver den symbol som föreskrivs i punkt 5.4.1 inte upprepas. I så fall ska de ytterligare nummer och symboler i alla de föreskrifter enligt vilka godkännande beviljats i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter placeras intill den symbol som föreskrivs i punkt 5.4.1.

| 5.6 | I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på utformningar av godkännandemärket. |
| --- | --- |

5.6

I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på utformningar av godkännandemärket.

6.   BESTÄMMELSER

6.1   Däck-/vägbanebullergränsvärden, uppmätta med den metod som beskrivs i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

6.1.1   För däck i klass C1 får däck-/vägbanebullervärdet inte överstiga de värden för aktuellt steg som anges nedan. Dessa värden avser nominell sektionsbredd enligt punkt 2.17.1.1 i föreskrifter nr 30.

| Steg 1 |
| --- |
| Nominell sektionsbredd | Gräns dB(A) |
| 145 och lägre | 72 |
| Över 145 upp till 165 | 73 |
| Över 165 upp till 185 | 74 |
| Över 185 upp till 215 | 75 |
| Över 215 | 76 |
| Ovanstående gränser ska ökas med 1 dB(A) för förstärkta däck och med 2 dB(A) för däck för särskilda användningsområden. |

Steg 1

Nominell sektionsbredd

Gräns dB(A)

145 och lägre

72

Över 145 upp till 165

73

Över 165 upp till 185

74

Över 185 upp till 215

75

Över 215

76

Ovanstående gränser ska ökas med 1 dB(A) för förstärkta däck och med 2 dB(A) för däck för särskilda användningsområden.

| Steg 2 |
| --- |
| Nominell sektionsbredd | Gräns dB(A) |
| 185 och lägre | 70 |
| Över 185 upp till 245 | 71 |
| Över 245 upp till 275 | 72 |
| Över 275 | 74 |
| Ovanstående gränser ska ökas med 1 dB(A) för snödäck, förstärkta däck eller någon kombination därav. |

Steg 2

Nominell sektionsbredd

Gräns dB(A)

185 och lägre

70

Över 185 upp till 245

71

Över 245 upp till 275

72

Över 275

74

Ovanstående gränser ska ökas med 1 dB(A) för snödäck, förstärkta däck eller någon kombination därav.

6.1.2   För däck i klass C2 får däck-/vägbanebullervärdet med avseende på dess användningskategori (se punkt 2.1) inte överskrida nedanstående värden för aktuellt steg:

| Steg 1 |
| --- |
| Användningskategori | Gräns dB(A) |
| Normal | 75 |
| Snö (13) | 77 |
| Särskilt | 78 |

Steg 1

Användningskategori

Gräns dB(A)

Normal

75

Snö (13)

77

Särskilt

78

| Steg 2 |
| --- |
| Användningskategori | Gräns dB(A) |
| Normal | 72 |
| Snö | 73 |
| Särskilt | 74 |
| För drivdäck ska ovanstående gränser ökas med 1 dB(A) för användningskategorierna normal och särskilt, samt med 2 dB(A) för användningskategorin snö. |

Steg 2

Användningskategori

Gräns dB(A)

Normal

72

Snö

73

Särskilt

74

För drivdäck ska ovanstående gränser ökas med 1 dB(A) för användningskategorierna normal och särskilt, samt med 2 dB(A) för användningskategorin snö.

6.1.3   För däck i klass C3 får däck-/vägbanebullervärdet med avseende på dess användningskategori (se punkt 2.1) inte överskrida nedanstående värden för aktuellt steg:

| Steg 1 |
| --- |
| Användningskategori | Gräns dB(A) |
| Normal | 76 |
| Snö (14) | 78 |
| Särskilt | 79 |

Steg 1

Användningskategori

Gräns dB(A)

Normal

76

Snö (14)

78

Särskilt

79

| Steg 2 |
| --- |
| Användningskategori | Gräns dB(A) |
| Normal | 73 |
| Snö | 74 |
| Särskilt | 75 |
| För drivdäck ska ovanstående gränser höjas med 2 dB(A). |

Steg 2

Användningskategori

Gräns dB(A)

Normal

73

Snö

74

Särskilt

75

För drivdäck ska ovanstående gränser höjas med 2 dB(A).

6.2   Väggreppsprestanda vid vått väglag kommer att visas med ett förfarande där antingen den högsta bromskraftskoefficienten (”pbfc”) eller medelvärdet för fullt utvecklad deceleration (”mfdd”) jämförs med de värden som nås med ett standardreferensdäck. Relativa prestanda ska anges med ett index för väggrepp vid vått väglag (G).

6.2.1   För däck i klass C1 som provats i enlighet med ettdera av förfarandena i bilaga 5 till dessa föreskrifter ska däcket uppfylla följande krav:

| Användningskategori | Index för väggrepp vid vått väglag (G) |
| --- | --- |
| Snödäck med en hastighetssymbol (”Q” eller lägre, utom ”H”) som anger en högsta tillåtna hastighet av högst 160 km/h | ≥ 0,9 |
| Snödäck med en hastighetssymbol (”R” och högre, inklusive ”H”) som anger en högsta tillåtna hastighet som är högre än 160 km/h | ≥ 1,0 |
| Standarddäck (väg) | ≥ 1,1 |

Användningskategori

Index för väggrepp vid vått väglag (G)

Snödäck med en hastighetssymbol (”Q” eller lägre, utom ”H”) som anger en högsta tillåtna hastighet av högst 160 km/h

≥ 0,9

Snödäck med en hastighetssymbol (”R” och högre, inklusive ”H”) som anger en högsta tillåtna hastighet som är högre än 160 km/h

≥ 1,0

Standarddäck (väg)

≥ 1,1

6.3   Rullmotståndsgränser, uppmätta med den metod som beskrivs i bilaga 6 till dessa föreskrifter.

6.3.1   Rullmotståndskoefficientens största värden i steg 1 får inte överstiga följande (värdet i N/kN motsvarar värdet i kg/ton):

| Däcksklass | Största värde (N/kN) |
| --- | --- |
| C1 | 12,0 |
| C2 | 10,5 |
| C3 | 8,0 |
| För snödäck ska gränserna ökas med 1 N/kN. |

Däcksklass

Största värde (N/kN)

C1

12,0

C2

10,5

C3

8,0

För snödäck ska gränserna ökas med 1 N/kN.

6.3.2   Rullmotståndskoefficientens största värden i steg 2 får inte överstiga följande (värdet i N/kN motsvarar värdet i kg/ton):

| Däcksklass | Största värde (N/kN) |
| --- | --- |
| C1 | 10,5 |
| C2 | 9,0 |
| C3 | 6,5 |
| För snödäck ska gränserna ökas med 1 N/kN. |

Däcksklass

Största värde (N/kN)

C1

10,5

C2

9,0

C3

6,5

För snödäck ska gränserna ökas med 1 N/kN.

6.4   För att klassificeras i användningskategorin ”snödäck” ska ett däck uppfylla prestandakrav med utgångspunkt i en provningsmetod där ett kandidatdäck jämförs med ett standardreferensdäck genom

| a) | medelvärdet för fullt utvecklad deceleration (”mfdd”) vid bromsprovning, eller |
| --- | --- |

a)

medelvärdet för fullt utvecklad deceleration (”mfdd”) vid bromsprovning, eller

| b) | störst eller genomsnittlig dragkraft vid dragprovning, eller |
| --- | --- |

b)

störst eller genomsnittlig dragkraft vid dragprovning, eller

| c) | medelvärdet för fullt utvecklad acceleration vid accelerationsprovning (15). |
| --- | --- |

c)

medelvärdet för fullt utvecklad acceleration vid accelerationsprovning (15).

Relativa prestanda ska anges med ett snöindex.

6.4.1   Snöprestandakrav på däck

6.4.1.1   Däck i klasserna C1 och C2

Det minsta värdet på snöindex, beräknat enligt förfarandet i bilaga 7 och jämfört med standardreferensdäcket, ska vara följande:

| Däcksklass | Snöprestandaindex (metod med bromsning på snö) (16) | Snöprestandaindex (metod med framdrivning och spinn) (17) |
| --- | --- | --- |
| C1 | 1,07 | 1,10 |
| C2 | Ej tillämpligt | 1,10 |

Däcksklass

Snöprestandaindex (metod med bromsning på snö) (16)

Snöprestandaindex (metod med framdrivning och spinn) (17)

C1

1,07

1,10

C2

Ej tillämpligt

1,10

6.5   För att kunna klassificeras som ”drivdäck” ska ett däck uppfylla minst ett av villkoren i punkt 6.5.1.

6.5.1   Däcket ska ha ett slitbanemönster med minst två ribbor i omkretsens riktning, som var och en innehåller minst 30 blockliknande element åtskilda av skåror eller sajpade element vars djup ska vara minst hälften av mönsterdjupet, eller Alternativet med en fysisk provning får bara användas i ett senare skede efter ytterligare ändringar av föreskrifterna med hänvisning till lämpliga provningsmetoder och gränsvärden.

6.6   För att kunna klassificeras som ”däck för särskilda användningsområden” ska ett däck ha ett blockmönster där blocken är större och placerade med större mellanrum än på normala däck och har följande egenskaper:

| | För däck i klass C1: mönsterdjup ≥ 11 mm och tomrumsförhållande ≥ 35 %, |
| --- | --- |

För däck i klass C1: mönsterdjup ≥ 11 mm och tomrumsförhållande ≥ 35 %,

| | För däck i klass C2: mönsterdjup ≥ 11 mm och tomrumsförhållande ≥ 35 %, |
| --- | --- |

För däck i klass C2: mönsterdjup ≥ 11 mm och tomrumsförhållande ≥ 35 %,

| | För däck i klass C3: mönsterdjup ≥ 16 mm och tomrumsförhållande ≥ 35 %, |
| --- | --- |

För däck i klass C3: mönsterdjup ≥ 16 mm och tomrumsförhållande ≥ 35 %,

6.7   För att kunna klassificeras som ”däck för yrkesmässigt bruk i terräng” ska ett däck uppvisa samtliga följande egenskaper:

| a) | För däck i klasserna C1 och C2:






  i) | Mönsterdjup ≥ 11 mm. |
| --- | --- | --- |

a)

För däck i klasserna C1 och C2:

i)

Mönsterdjup ≥ 11 mm.

| ii) | Tomrumsförhållande ≥ 35 %. |
| --- | --- |

ii)

Tomrumsförhållande ≥ 35 %.

| iii) | Största hastighetsklass ≤ Q. |
| --- | --- |

iii)

Största hastighetsklass ≤ Q.

| b) | För däck i klass C3:






  i) | Mönsterdjup ≥ 16 mm. |
| --- | --- | --- |

b)

För däck i klass C3:

i)

Mönsterdjup ≥ 16 mm.

| ii) | Tomrumsförhållande ≥ 35 %. |
| --- | --- |

ii)

Tomrumsförhållande ≥ 35 %.

| iii) | Största hastighetsklass ≤ K. |
| --- | --- |

iii)

Största hastighetsklass ≤ K.

7.   ÄNDRINGAR AV TYPEN FÖR PNEUMATISKA DÄCK OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDET

| 7.1 | Varje ändring av däcktypen som kan påverka de prestandaegenskaper som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som godkänt däcktypen. Myndigheten kan antingen:






  7.1.1 | anse att ändringarna sannolikt inte får någon märkbar negativ inverkan på de prestandaegenskaper som godkänts och att däcket kommer att uppfylla kraven i dessa föreskrifter, eller |
| --- | --- | --- |

7.1

Varje ändring av däcktypen som kan påverka de prestandaegenskaper som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som godkänt däcktypen. Myndigheten kan antingen:

7.1.1

anse att ändringarna sannolikt inte får någon märkbar negativ inverkan på de prestandaegenskaper som godkänts och att däcket kommer att uppfylla kraven i dessa föreskrifter, eller

| 7.1.2 | kräva att ytterligare provexemplar ska inlämnas för provning eller begära ytterligare provningsrapporter från den utsedda tekniska tjänsten. |
| --- | --- |

7.1.2

kräva att ytterligare provexemplar ska inlämnas för provning eller begära ytterligare provningsrapporter från den utsedda tekniska tjänsten.

| 7.1.3 | Bekräftelse av godkännande eller avslag på ansökan om godkännande ska, med angivande av ändringarna, enligt förfarandet i punkt 5.3 i dessa föreskrifter meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

7.1.3

Bekräftelse av godkännande eller avslag på ansökan om godkännande ska, med angivande av ändringarna, enligt förfarandet i punkt 5.3 i dessa föreskrifter meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter.

| 7.1.4 | Den typgodkännandemyndighet som beviljar utökning av godkännandet ska tilldela en sådan utökning ett serienummer som ska anges på meddelandeformuläret. |
| --- | --- |

7.1.4

Den typgodkännandemyndighet som beviljar utökning av godkännandet ska tilldela en sådan utökning ett serienummer som ska anges på meddelandeformuläret.

8.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Tillverkningsförfarandenas överensstämmelse ska överensstämma med de som fastställs i tillägg 2 till avtalet (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) med följande krav:

| 8.1 | Varje däck som godkänts enligt dessa föreskrifter ska tillverkas för att överensstämma med prestandaegenskaperna hos den däcktyp som godkänts och uppfylla kraven i punkt 6 ovan. |
| --- | --- |

8.1

Varje däck som godkänts enligt dessa föreskrifter ska tillverkas för att överensstämma med prestandaegenskaperna hos den däcktyp som godkänts och uppfylla kraven i punkt 6 ovan.

| 8.2 | För att kontrollera den överensstämmelse som föreskrivs i punkt 8.1 ska ett slumpmässigt prov av däck som bär det godkännandemärke som krävs i dessa föreskrifter väljas ur serietillverkningen. Den normala frekvensen av dessa kontroller av tillverkningens överensstämmelse ska vara minst en gång vartannat år.






  8.2.1 | Kontroller av godkännanden i enlighet med punkt 6.2 ska utföras med användning av samma förfarande (se bilaga 5 till dessa föreskrifter) som det som antogs för det ursprungliga godkännandet och typgodkännandemyndigheten ska förvissa sig om att alla däck som överensstämmer med en godkänd typ uppfyller godkännandekravet. Bedömningen ska grundas på däcktypens tillverkningsvolym vid varje tillverkningsanläggning med beaktande av det (de) kvalitetsstyrningssystem som tillämpas av tillverkaren. Om provningsförfarandet omfattar samtidig provning av ett antal däck, t.ex. en uppsättning av fyra däck för att prova väggreppsprestanda vid vått väglag i enlighet med standardförfarandet för fordon i bilaga 5 till dessa föreskrifter, ska uppsättningen ses som en enhet vid beräkningen av det antal däck som ska provas. |
| --- | --- | --- |

8.2

För att kontrollera den överensstämmelse som föreskrivs i punkt 8.1 ska ett slumpmässigt prov av däck som bär det godkännandemärke som krävs i dessa föreskrifter väljas ur serietillverkningen. Den normala frekvensen av dessa kontroller av tillverkningens överensstämmelse ska vara minst en gång vartannat år.

8.2.1

Kontroller av godkännanden i enlighet med punkt 6.2 ska utföras med användning av samma förfarande (se bilaga 5 till dessa föreskrifter) som det som antogs för det ursprungliga godkännandet och typgodkännandemyndigheten ska förvissa sig om att alla däck som överensstämmer med en godkänd typ uppfyller godkännandekravet. Bedömningen ska grundas på däcktypens tillverkningsvolym vid varje tillverkningsanläggning med beaktande av det (de) kvalitetsstyrningssystem som tillämpas av tillverkaren. Om provningsförfarandet omfattar samtidig provning av ett antal däck, t.ex. en uppsättning av fyra däck för att prova väggreppsprestanda vid vått väglag i enlighet med standardförfarandet för fordon i bilaga 5 till dessa föreskrifter, ska uppsättningen ses som en enhet vid beräkningen av det antal däck som ska provas.

| 8.3 | Tillverkningen ska anses uppfylla kraven i dessa föreskrifter om de nivåer som mäts motsvarar de gränser som föreskrivs i punkt 6.1 ovan med en tilläggstolerans av + 1 dB(A) för möjliga avvikelser vid serietillverkning. |
| --- | --- |

8.3

Tillverkningen ska anses uppfylla kraven i dessa föreskrifter om de nivåer som mäts motsvarar de gränser som föreskrivs i punkt 6.1 ovan med en tilläggstolerans av + 1 dB(A) för möjliga avvikelser vid serietillverkning.

| 8.4 | Tillverkningen ska anses uppfylla kraven i dessa föreskrifter om de nivåer som mäts motsvarar de gränser som föreskrivs i punkt 6.3 med en tilläggstolerans av + 0,3 N/kN för möjliga avvikelser vid serietillverkning. |
| --- | --- |

8.4

Tillverkningen ska anses uppfylla kraven i dessa föreskrifter om de nivåer som mäts motsvarar de gränser som föreskrivs i punkt 6.3 med en tilläggstolerans av + 0,3 N/kN för möjliga avvikelser vid serietillverkning.

9.   PÅFÖLJD VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 9.1 | Det godkännande som beviljats med avseende på en däcktyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om de krav som fastställs i punkt 8 inte uppfylls eller om något däck av däcktypen överskrider de gränsvärden som anges i punkt 8.3 eller 8.4. |
| --- | --- |

9.1

Det godkännande som beviljats med avseende på en däcktyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om de krav som fastställs i punkt 8 inte uppfylls eller om något däck av däcktypen överskrider de gränsvärden som anges i punkt 8.3 eller 8.4.

| 9.2 | Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett godkännande som den tidigare beviljat ska den omedelbart meddela de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter detta med en kopia av det godkännandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till föreskrifterna. |
| --- | --- |

9.2

Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett godkännande som den tidigare beviljat ska den omedelbart meddela de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter detta med en kopia av det godkännandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till föreskrifterna.

10.   SLUTLIGT NEDLAGD PRODUKTION

Om innehavaren av ett godkännande slutgiltigt upphör att tillverka en däcktyp som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska denne meddela den myndighet som beviljat godkännandet detta. Efter att ha mottagit meddelandet i fråga ska myndigheten underrätta de övriga parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter om detta med ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

11.   NAMN OCH ADRESS FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR UTFÖRANDE AV TYPGODKÄNNANDEPROVNINGAR OCH FÖR TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETERNA

De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som utför godkännandeprovningar och de typgodkännandemyndigheter som beviljar godkännande och till vilka de intyg om godkännande eller utökning av godkännande eller avslag på ansökan om eller återkallande av godkännande som utfärdats i andra länder ska sändas.

12.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

| 12.1 | Från och med den dag då ändringsserie 02 till dessa föreskrifter träder i kraft får avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter inte vägra att bevilja FN/ECE-typgodkännande enligt dessa föreskrifter för en typ av däck om däcket uppfyller kraven i ändringsserie 02, inbegripet steg 1 eller steg 2 av krav på däck-/vägbanebuller enligt punkterna 6.1.1–6.1.3, kraven på väggrepp på vått underlag enligt punkt 6.2.1 samt krav på rullmotstånd i steg 1 eller steg 2 enligt punkt 6.3.1 eller 6.3.2. |
| --- | --- |

12.1

Från och med den dag då ändringsserie 02 till dessa föreskrifter träder i kraft får avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter inte vägra att bevilja FN/ECE-typgodkännande enligt dessa föreskrifter för en typ av däck om däcket uppfyller kraven i ändringsserie 02, inbegripet steg 1 eller steg 2 av krav på däck-/vägbanebuller enligt punkterna 6.1.1–6.1.3, kraven på väggrepp på vått underlag enligt punkt 6.2.1 samt krav på rullmotstånd i steg 1 eller steg 2 enligt punkt 6.3.1 eller 6.3.2.

| 12.2 | Från och med den 1 november 2012 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter avslå varje ansökan om FN/ECE-typgodkännande, om den däckstyp som ansökan avser inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02, och ska dessutom avslå ansökan om FN/ECE-typgodkännande om steg 2 av krav på däck-/vägbanebuller enligt punkterna 6.1.1–6.1.3, kraven på väggrepp på vått underlag enligt punkt 6.2.1 eller krav på rullmotstånd i steg 1 enligt punkt 6.3.1 inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

12.2

Från och med den 1 november 2012 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter avslå varje ansökan om FN/ECE-typgodkännande, om den däckstyp som ansökan avser inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02, och ska dessutom avslå ansökan om FN/ECE-typgodkännande om steg 2 av krav på däck-/vägbanebuller enligt punkterna 6.1.1–6.1.3, kraven på väggrepp på vått underlag enligt punkt 6.2.1 eller krav på rullmotstånd i steg 1 enligt punkt 6.3.1 inte är uppfyllda.

| 12.3 | Från och med den 1 november 2014 får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att tillåta försäljning eller ibruktagande av ett däck som inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02 och som inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02 inbegripet krav på väggrepp på vått underlag i punkt 6.2. |
| --- | --- |

12.3

Från och med den 1 november 2014 får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att tillåta försäljning eller ibruktagande av ett däck som inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02 och som inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02 inbegripet krav på väggrepp på vått underlag i punkt 6.2.

| 12.4 | Från och med den 1 november 2016 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter avslå varje ansökan om FN/ECE-typgodkännande om den däckstyp som ansökan avser inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02, inbegripet krav på rullmotstånd i steg 2 enligt punkt 6.3.2. |
| --- | --- |

12.4

Från och med den 1 november 2016 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter avslå varje ansökan om FN/ECE-typgodkännande om den däckstyp som ansökan avser inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02, inbegripet krav på rullmotstånd i steg 2 enligt punkt 6.3.2.

| 12.5 | Från och med den 1 november 2016 får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att tillåta försäljning eller ibruktagande av ett däck som inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02 och som inte uppfyller kraven på däck-/vägbanebuller i steg 2 enligt punkterna 6.1.1–6.1.3. |
| --- | --- |

12.5

Från och med den 1 november 2016 får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att tillåta försäljning eller ibruktagande av ett däck som inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02 och som inte uppfyller kraven på däck-/vägbanebuller i steg 2 enligt punkterna 6.1.1–6.1.3.

| 12.6 | Från och med nedanstående datum får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att tillåta försäljning eller ibruktagande av ett däck som inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02 och som inte uppfyller kraven på rullmotstånd i steg 1 enligt punkt 6.3.1.






  Däcksklass | Datum |
| --- | --- | --- |
| C1, C2 | 1 november 2014 |
| C3 | 1 november 2016 |

12.6

Från och med nedanstående datum får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att tillåta försäljning eller ibruktagande av ett däck som inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02 och som inte uppfyller kraven på rullmotstånd i steg 1 enligt punkt 6.3.1.

Däcksklass

Datum

C1, C2

1 november 2014

C3

1 november 2016

| 12.7 | Från och med nedanstående datum får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att tillåta försäljning eller ibruktagande av ett däck som inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02 och som inte uppfyller kraven på rullmotstånd i steg 2 enligt punkt 6.3.2.






  Däcksklass | Datum |
| --- | --- | --- |
| C1, C2 | 1 november 2018 |
| C3 | 1 november 2020 |

12.7

Från och med nedanstående datum får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att tillåta försäljning eller ibruktagande av ett däck som inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02 och som inte uppfyller kraven på rullmotstånd i steg 2 enligt punkt 6.3.2.

Däcksklass

Datum

C1, C2

1 november 2018

C3

1 november 2020

---

(1)  Såsom definierat i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/rev. 2 punkt 2.

(2)  Däck i klass C1 motsvarar däck för personbilar i ISO 4000-1:2010.

(3)  Den SI-enhet som rullmotstånd normalt mäts i är newtonmeter per meter, som motsvarar en bromsande kraft i newton.

(4)  Rullmotståndet uttrycks i newton och belastningen uttrycks i kilonewton. Rullmotståndskoefficienten är dimensionslös.

(5)  Definitionen av nya provdäck behövs för att minska den potentiella variationen och spridningen av mätdata på grund av däckåldring.

(6)  Det är tillåtet att upprepa ett godkänt provningsförfarande.

(7)  Ett exempel på maskinbeteende är glidning.

(8)  Den roterande kroppen kan t.ex. vara ett däck med fälg eller en trumma på en maskin.

(9)  Mätningens reproducerbarhet σm ska skattas genom mätning n gånger (med n ≥ 3) på ett enda däck av hela det förfarande som anges i punkt 4 i bilaga 6 enligt följande:

Formula

där

| j | = | indexet från 1 till n för antal upprepade mätningar för ett givet däck, |
| --- | --- | --- |
| n | = | antalet upprepningar av däcksmätningar (n ≥ 3). |

j

=

indexet från 1 till n för antal upprepade mätningar för ett givet däck,

n

=

antalet upprepningar av däcksmätningar (n ≥ 3).

(10)  Några av dessa krav kan anges separat i föreskrifter nr 30 eller nr 54.

(11)  Märkningens lägsta höjd: se mått C i bilaga 3 till föreskrifter nr 54.

(12)  De särskiljande numren för de avtalsslutande parterna i 1958 års avtal återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2.

(13)  Gränsvärdet är endast tillämpligt på däck märkta M+S.

(14)  Gränsen är även tillämplig på däck märkta enbart M+S.

(15)  Detta provningsförfarande håller för närvarande på att utformas.

(16)  Se punkt 3 i bilaga 7 till dessa föreskrifter.

(17)  Se punkt 2 i bilaga 7 till dessa föreskrifter.

---

BILAGA 1

MEDDELANDE

(Största format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

BILAGA 2

EXEMPEL PÅ GODKÄNNANDEMÄRKEN

Tillägg 1

TYPGODKÄNNANDEMÄRKNINGENS UTFORMNING

(Se punkt 5.4 i dessa föreskrifter)

Typgodkännande enligt föreskrifter nr 117

Exempel 1

Image

Ovanstående typgodkännandemärke på ett pneumatiskt däck visar att det aktuella däcket har godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 117 (märkt med enbart S2 för däck-/vägbanebuller i steg 2) med typgodkännandenummer 0212345. Typgodkännandenumrets första två siffror (02) visar att typgodkännandet beviljades enligt kraven i ändringsserie 02 till föreskrifterna.

Exempel 2

Image

Ovanstående typgodkännandemärke visar att det aktuella däcket har godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 117 (märkt med S1 för däck-/vägbanebuller i steg 1 och W för väggrepp på vått underlag) och R1 (rullmotstånd i steg 1) med typgodkännandenummer 0212345. Detta visar att typgodkännandet avser S1WR1. Typgodkännandenumrets första två siffror (02) visar att typgodkännandet beviljades enligt kraven i ändringsserie 02 till föreskrifterna.

Tillägg 2

TYPGODKÄNNANDE ENLIGT FÖRESKRIFTER nr 117 TILLSAMMANS MED TYPGODKÄNNANDE ENLIGT FÖRESKRIFTER nr 30 ELLER 54
   (1)

Exempel 1

Image

Ovanstående typgodkännandemärke visar att det aktuella däcket har godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 117 (märkt med S2 för däck-/vägbanebuller i steg 2), med typgodkännandenummer 0212345 och föreskrifter nr 30 med typgodkännandenummer 0236378. Typgodkännandenumrets första två siffror (02) visar att typgodkännandet beviljades enligt ändringsserie 02 och att föreskrifter nr 30 också hade ändrats enligt ändringsserie 02.

Exempel 2

Image

Ovanstående typgodkännandemärke visar att det aktuella däcket har godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 117 (märkt med S2WR2 för däck-/vägbanebuller i steg 2, väggrepp på vått underlag samt rullmotstånd i steg 2) med typgodkännandenummer 0212345 och enligt föreskrifter nr 30 med typgodkännandenummer 0236378. Typgodkännandenumrets första två siffror (02) visar att typgodkännandet beviljades enligt ändringsserie 02 och att föreskrifter nr 30 också hade ändrats enligt ändringsserie 02.

Exempel 3

Image

Ovanstående typgodkännandemärke visar att det aktuella däcket har typgodkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 117 med ändringsserie 02 med typgodkännandenummer 0212345 (märkt med S2), samt föreskrifter nr 54. Detta visar att typgodkännandet avser däck-vägbanebuller i steg 2 (S2). De första två siffrorna i typgodkännandenumret för föreskrifter nr 117 (02) tillsammans med ”S2” visar att det första typgodkännandet beviljades enligt föreskrifter nr 117 i deras lydelse enligt ändringsserie 02. De första två siffrorna i typgodkännandenumret för föreskrifter nr 54 (00) visar att de föreskrifterna förelåg i ursprunglig lydelse.

Exempel 4

Image

Ovanstående typgodkännandemärke visar att det aktuella däcket har typgodkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 117 med ändringsserie 02 med typgodkännandenummer 0212345 (märkt med S2 R2) och föreskrifter nr 54. Detta visar att typgodkännandet avser däck-/vägbanebuller i steg 2 (S2) och rullmotstånd i steg 2. De första två siffrorna i typgodkännandenumret för föreskrifter nr 117 (02) tillsammans med ”S2R2” visar att det första godkännandet that beviljades enligt föreskrifter nr 117 i deras ändrade lydelse enligt ändringsserie 02. De första två siffrorna i typgodkännandenumret för föreskrifter nr 54 (00) visar att de föreskrifterna förelåg i ursprunglig lydelse.

Tillägg 3

UTÖKNINGAR MED SAMTIDIGT TYPGODKÄNNANDE ENLIGT FÖRESKRIFTER nr 117, nr 30 ELLER nr 54
   (2)

Exempel 1

Image

Ovanstående typgodkännandemärke visar att det aktuella däcket ursprungligen typgodkändes i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 30 och ändringsserie 02 med typgodkännandenummer 0236378. Det är också märkt med + 02S1 (rullmotstånd i steg 1) som visar att typgodkännandet utökats enligt föreskrifter nr 117 (ändringsserie 02). Typgodkännandenumrets första två siffror (02) visar att typgodkännandet beviljades enligt föreskrifter nr 30 (ändringsserie 02). Plustecknet (+) visar att det första typgodkännandet beviljades enligt föreskrifter nr 30 och har utökats så att det omfattar typgodkännande enligt föreskrifter nr 117 (ändringsserie 02) för däck-/vägbanebuller i steg 1.

Exempel 2

Image

Ovanstående typgodkännandemärke visar att det aktuella däcket ursprungligen typgodkändes i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 30 och ändringsserie 02 med typgodkännandenummer 0236378. Detta visar att typgodkännandet avser S1 (däck/vägbanebuller i steg 1), W (väggrepp på vått underlag) och R2 (rullmotstånd i steg 2). Märkningen S1WR2 med 02 före visar att typgodkännandet har utökats enligt föreskrifter nr 117 med ändringsserie 02. Typgodkännandenumrets första två siffror (02) visar att typgodkännandet beviljades enligt föreskrifter nr 30 (ändringsserie 02). Plustecknet (+) visar att det första typgodkännandet beviljades enligt föreskrifter nr 30 och sedan har utökats med ett eller flera typgodkännanden enligt föreskrifter nr 117 (ändringsserie 02).

Tillägg 4

UTÖKNINGAR MED SAMTIDIGT TYPGODKÄNNANDE ENLIGT FÖRESKRIFTER nr 117
   (3)

Exempel 1

Image

Ovanstående typgodkännandemärke visar att det aktuella däcket ursprungligen typgodkändes i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 117 i deras lydelse enligt ändringsserie 02 med typgodkännandenummer 0212345. Detta visar att typgodkännandet avser W (väggrepp på vått underlag). Märkningen S2R2 med + före visar att typgodkännandet har utökats enligt föreskrifter nr 117 med däck-/vägbanebuller i steg 2 och rullmotstånd i steg 2 enligt separata intyg.

Exempel 2

Image

Ovanstående typgodkännandemärke visar att det aktuella däcket ursprungligen typgodkändes i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 117 i deras lydelse enligt ändringsserie 02 med typgodkännandenummer 0212345. Detta visar att typgodkännandet avser S1 (däck-/vägbanebuller i steg 1) och W (väggrepp på vått underlag). med + före visar att typgodkännandet har utökats enligt föreskrifter nr 117 med rullmotstånd i steg 1 enligt separata intyg.

Exempel 3

Image

Ovanstående typgodkännandemärke visar att det aktuella däcket ursprungligen typgodkändes i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 117 i deras lydelse enligt ändringsserie 01 med typgodkännandenummer 0167890. Detta visar att typgodkännandet avser S (däck-/vägbanebuller i steg 1) och W (väggrepp på vått underlag). Märkningen 02R1 med + före visar att typgodkännandet har utökats enligt föreskrifter nr 117 i deras lydelse enligt ändringsserie 02 med rullmotstånd i steg 1 enligt separata intyg.

---

(1)  Typgodkännande enligt föreskrifter nr 117 för däck som omfattas av föreskrifter nr 54 inbegriper för närvarande inga krav på väggrepp på vått underlag.

1

(2)  Typgodkännande enligt föreskrifter nr 117 för däck som omfattas av föreskrifter nr 54 inbegriper för närvarande inga krav på väggrepp på vått underlag.

2

(3)  Typgodkännande enligt föreskrifter nr 117 för däck som omfattas av föreskrifter nr 54 inbegriper för närvarande inga krav på väggrepp på vått underlag.

3

---

BILAGA 3

FÖRBIRULLNINGSMETOD FÖR MÄTNING AV DÄCK-/VÄGBANEBULLER

0.   INLEDNING

Den metod som framläggs omfattar anvisningar för mätinstrument, mätförhållanden och mätmetod för att mäta bullernivån för en uppsättning däck som monterats på ett provningsfordon som rullar på ett angivet vägunderlag. Den högsta ljudtrycksnivån ska registreras med mikrofoner när provningsfordonet rullar i friläge och där slutresultatet för en referenshastighet erhålls genom linjär regressionsanalys. Sådana provningsresultat kan inte relateras till det däck-/vägbanebuller som mäts under acceleration med motorn i gång eller under deceleration under bromsning.

1.   MÄTUTRUSTNING

1.1   Ljudmätning

Ljudnivåmätaren eller motsvarande mätsystem, inkl. den vindavskärmning som rekommenderas av tillverkaren, ska uppfylla eller överträffa kraven för instrument av typ 1 i enlighet med IEC 60651:1979/A1:1993, andra utgåvan.

Mätningarna ska göras med användning av frekvensviktning A och tidsviktning F.

När ett system som innefattar en periodisk övervakning av den A-viktade ljudnivån används, ska avläsningen ske med ett tidsintervall som inte överstiger 30 ms.

1.1.1   Kalibrering

Vid varje mätomgångs inledning och avslutning ska hela mätsystemet kontrolleras med en ljudkalibrator som uppfyller kraven för ljudkalibratorer av minst noggrannhetsklass 1 enligt IEC 60942:1988. Utan någon ytterligare justering ska skillnaden mellan avläsningarna av två på varandra följande kontroller vara mindre än eller lika med 0,5 dB. Om detta värde överskrids ska de mätresultat som erhållits efter föregående tillfredsställande kontroll förkastas.

1.1.2   Överensstämmelse med kraven

Ljudkalibreringsanordningens överensstämmelse med kraven i IEC 60942:1988 ska kontrolleras en gång om året och instrumentsystemets överensstämmelse med kraven i IEC 60651:1979/A1:1993, andra utgåvan, minst en gång vartannat år av ett laboratorium som är behörigt att utföra de kalibreringar som är spårbara till lämpliga standarder.

1.1.3   Mikrofonens placering

Mikrofonen(erna) ska placeras på ett avstånd av 7,5 ± 0,05 m från banans referenslinje CC′ (figur 1) och 1,2 ± 0,02 m över markytan. Axeln med störst känslighet ska vara horisontell och vinkelrät mot fordonets körriktning (linje CC′).

1.2   Hastighetsmätning

Fordonets hastighet ska mätas med instrument med en noggrannhet av ±1 km/h eller bättre när fordonets front nått linje PP′ (figur 1).

1.3   Temperaturmätning

Mätningar av luftens såväl som av provningsunderlagets temperatur är obligatoriska.

Temperaturmätningsanordningarna ska ha en noggrannhet inom ± 1 °C.

1.3.1   Lufttemperatur

Temperaturgivaren ska placeras i ett fritt läge intill mikrofonen så att den utsätts för luftflöde och skyddas mot direkt solstrålning. Det senare kan nås med något solskydd eller liknande anordning. Givaren bör placeras på en höjd av 1,2 ± 0,1 m över provningsunderlagets nivå så att inverkan från provningsunderlagets termiska strålning vid låga luftflöden blir så liten som möjligt.

1.3.2   Provningsytans temperatur

Temperaturgivaren ska placeras i ett läge där den uppmätta temperaturen är representativ för temperaturen i hjulspåren utan att ljudmätningen påverkas.

Om ett instrument med en kontakttemperaturgivare används ska värmeledande pasta anbringas mellan underlaget och givaren för att säkerställa lämplig termisk kontakt.

Om en strålningstermometer (pyrometer) används bör höjden väljas för att säkerställa att en mätpunkt med en diameter av ≥ 0,1 m täcks.

1.4   Vindstyrkemätning

Anordningen ska kunna mäta vindhastigheten med en tolerans av ±1 m/s. Vinden ska mätas i mikrofonens höjd. Vindriktningen ska registreras i förhållande till körriktningen.

2.   MÄTVILLKOR

2.1   Provningsområde

Provningsplatsen ska bestå av en mittsektion som är omgiven av ett huvudsakligen jämnt provningsområde. Mätområdet ska vara horisontellt. Provningsytan ska vara torr och ren för alla mätningar. Provningsunderlaget får inte kylas artificiellt under eller före provningen.

Provningsbanan ska vara sådan att villkoren för ett fritt ljudfält mellan ljudkällan och mikrofonen hålls inom 1 dB(A). Dessa villkor ska anses uppfyllda om det inte finns några stora ljudreflekterande föremål som staket, stenblock, broar eller byggnader inom 50 m från mätsektionens mittpunkt. Provbanans yta och provningsområdets mått skall överensstämma med bilaga 4 till dessa föreskrifter.

En central del med en radie av minst 10 m ska vara fri från pudersnö, högt gräs, lös jord, aska eller liknande. Det får inte finnas något föremål som kan påverka ljudfältet i mikrofonens närhet och inga människor får stå mellan mikrofonen och ljudkällan. Den person som utför mätningarna och alla eventuella observatörer som är närvarande vid mätningarna ska placera sig så att mätinstrumentens mätvärde inte påverkas.

2.2   Väderförhållanden

Mätningar får inte utföras under ogynnsamma atmosfäriska förhållanden. Det ska säkerställas att resultaten inte påverkas av vindstötar. Provningen ska inte utföras om vindhastigheten i mikrofonhöjd överstiger 5 m/s.

Mätningar får inte göras om lufttemperaturen är lägre än 5 °C eller högre än 40 °C eller om provningsunderlagets temperatur är lägre än 5 °C eller högre än 50 °C.

2.3   Bakgrundsljud

2.3.1   Bakgrundsljudet (inklusive eventuellt vindbrus) ska ligga minst 10 dB(A) under den ljudnivå från däck/vägbana som ska mätas. En lämplig vindavskärmning kan monteras på mikrofonen, förutsatt att hänsyn tas till dess inverkan på mikrofonens känslighet och riktningsegenskaper.

2.3.2   Mätningar som påverkas av ljudtoppar som inte tycks vara karakteristiska för däckens allmänna bullernivå ska inte tas med.

2.4   Krav på provfordonet

2.4.1   Allmänt

Provningsfordonet ska vara ett motorfordon och vara försett med fyra däck i enkelmontage på endast två axlar.

2.4.2   Fordonslast

Fordonet ska vara så belastat att det överensstämmer med provningsdäckbelastningarna i punkt 2.5.2 nedan.

2.4.3   Hjulbas

Avståndet mellan de två axlar på vilka provningsdäcken är monterade ska för däck i klass C1 vara mindre än 3,50 m och för däck i klasserna C2 och C3 mindre än 5 m.

2.4.4   Åtgärder för att minimera fordonets inverkan på mätningarna av ljudnivån.

För att säkerställa att däck-/vägbanebullret inte nämnvärt påverkas av provningsfordonets utformning upprättas följande krav och rekommendationer.

| 2.4.4.1 | Följande krav gäller:






  a) | Stänkskydd eller andra extra anordningar för att motverka stänk får inte finnas monterade. |
| --- | --- | --- |

2.4.4.1

Följande krav gäller:

a)

Stänkskydd eller andra extra anordningar för att motverka stänk får inte finnas monterade.

| b) | Komponenter i fälgarnas eller däckens omedelbara närhet som kan avskärma det angivna ljudet får inte monteras eller behållas. |
| --- | --- |

b)

Komponenter i fälgarnas eller däckens omedelbara närhet som kan avskärma det angivna ljudet får inte monteras eller behållas.

| c) | Hjulinställningen (toe-in, camber- och castervinklarna) ska fullt ut överensstämma med fordonstillverkarens rekommendationer. |
| --- | --- |

c)

Hjulinställningen (toe-in, camber- och castervinklarna) ska fullt ut överensstämma med fordonstillverkarens rekommendationer.

| d) | Inget extra ljudabsorberande material får anbringas i hjulhusen eller under bottenplattan. |
| --- | --- |

d)

Inget extra ljudabsorberande material får anbringas i hjulhusen eller under bottenplattan.

| e) | Fjädringen ska vara i så gott skick att markfrigången inte minskar onormalt när fordonet lastas i enlighet med provningskraven. Karosseriregleringssystemen ska, i förekommande fall, justeras så att den markfrigång föreligger under provningen som är normal under obelastade förhållanden. |
| --- | --- |

e)

Fjädringen ska vara i så gott skick att markfrigången inte minskar onormalt när fordonet lastas i enlighet med provningskraven. Karosseriregleringssystemen ska, i förekommande fall, justeras så att den markfrigång föreligger under provningen som är normal under obelastade förhållanden.

| 2.4.4.2 | Rekommendationer för att undvika biljud:






  a) | Det rekommenderas att sådant på fordonet som kan bidra till fordonets bakgrundsbuller avlägsnas eller ändras. Varje avlägsnande eller ändring ska registreras i provningsrapporten. |
| --- | --- | --- |

2.4.4.2

Rekommendationer för att undvika biljud:

a)

Det rekommenderas att sådant på fordonet som kan bidra till fordonets bakgrundsbuller avlägsnas eller ändras. Varje avlägsnande eller ändring ska registreras i provningsrapporten.

| b) | Det bör under provningen säkerställas att bromsarna inte ligger an och ger upphov till bromsljud. |
| --- | --- |

b)

Det bör under provningen säkerställas att bromsarna inte ligger an och ger upphov till bromsljud.

| c) | Det bör kontrolleras att elektriska kylfläktar är avstängda. |
| --- | --- |

c)

Det bör kontrolleras att elektriska kylfläktar är avstängda.

| d) | Fönster och taklucka på fordonet ska vara stängda under provningen. |
| --- | --- |

d)

Fönster och taklucka på fordonet ska vara stängda under provningen.

2.5   Däck

2.5.1   Allmänt

Fyra identiska däck ska monteras på provningsfordonet. När det gäller däck vars belastingsindex överstiger 121 och som saknar uppgift om dubbelmontering ska två sådana däck av samma typ och serie monteras på provfordonets bakaxel. Framaxeln ska vara utrustad med däck med lämplig dimension för axeltrycket och nedslitna till minsta tillåtna mönsterdjup så att inverkan på däck/vägbanebullret minimeras samtidigt som tillräcklig säkerhet bibehålls. Vinterdäck, som hos vissa avtalsslutande parter får vara försedda med dubbar avsedda att öka friktionen, ska provas utan dubbar. Däck med särskilda monteringskrav ska provas i enlighet med dessa krav (t.ex. rotationsriktning). Däcken ska ha fullt mönsterdjup före inkörning.

Däcken ska provas på de fälgar som tillåts av däcktillverkaren.

2.5.2   Däckbelastningar

Provningsbelastningen Qt för varje däck på provningsfordonet ska vara 50-90 % av referensbelastningen Qr men den genomsnittliga provningsbelastningen Qt,avr för alla däck ska vara 75 ± 5 % av referensbelastningen Qr.

För alla däck motsvarar referensbelastningen Qr den största vikt som gäller för däckets belastningsindex. Om belastningsindex består av två tal som är åtskilda av ett snedstreck (/) ska hänvisning göras till det första talet.

2.5.3   Däckets pumptryck

Varje däck som är monterat på provningsfordonet ska hålla ett provningstryck Pt som inte är högre än referenstrycket Pr och som ligger inom intervallet:

Formula

För klass C2 och klass C3 är referenstrycket Pr det tryck som motsvarar det tryckindex som märkts på däcksidan.

För klass C1 är referenstrycket Pr = 250 kPa för standarddäck och 290 kPa för förstärkta däck eller däck för extra last. Minsta provningstryck ska vara Pt = 150 kPa.

2.5.4   Förberedelser före provningen

Däcken ska köras in före provningen för att avlägsna gummiklumpar eller andra däckmönsteregenskaper som härrör från gjutprocessen. Detta kräver vanligen normal körning på väg motsvarande ca 100 km.

De däck som monterats på provningsfordonet ska rotera i samma riktning som då de kördes in.

Före provningen ska däcken upphettas genom att köras under provningsvillkor.

3.   PROVNINGSMETOD

3.1   Allmänna villkor

Vid samtliga mätningar ska fordonet köras i rät linje längs mätsektionen (AA' till BB') på ett sådant sätt att fordonets längsgående symmetriplan ligger så nära linjen CC' som möjligt.

När provfordonets front har nått linjen AA' ska föraren ha lagt växeln i friläge och stängt av motorn. Om onormalt buller (t.ex. fläkt, självtändning) avges av provningsfordonet under mätningen ska provningen förkastas.

3.2   Mätningarnas utförande och antal

Den högsta ljudnivån uttryckt i A-viktade decibel dB(A) ska mätas med en decimals noggrannhet mellan fordonet rullar i friläge mellan linjerna AA' och BB' (figur 1 – fordonets front på linje AA', fordonets bakände på linje BB'). Detta värde utgör mätresultatet.

Minst fyra mätningar ska utföras på varje sida av provfordonet vid en provningshastighet som är lägre än referenshastigheten enligt punkt 4.1, och minst fyra mätningar vid en provningshastighet som är högre än referenshastigheten. Hastigheterna ska fördelas ungefär jämnt över hastighetsintervallet i punkt 3.3.

3.3   Provningshastigheter

Provningsfordonets hastigheter ska ligga inom intervallet:

| a) | 70–90 km/h för däck i klasserna C1 och C2. |
| --- | --- |

a)

70–90 km/h för däck i klasserna C1 och C2.

| b) | 60–80 km/h för däck i klass C3. |
| --- | --- |

b)

60–80 km/h för däck i klass C3.

4.   TOLKNING AV RESULTATEN

Mätningen ska förkastas om en onormal avvikelse mellan värdena registreras (se punkt 2.3.2 i denna bilaga).

4.1   Bestämning av mätresultat

Referenshastigheten Vref vid bestämning av slutresultatet ska vara

| a) | 80 km/h för däck i klass C1 och klass C2. |
| --- | --- |

a)

80 km/h för däck i klass C1 och klass C2.

| b) | 70 km/h för däck i klass C3. |
| --- | --- |

b)

70 km/h för däck i klass C3.

4.2   Regressionsanalys av däck-/vägbanebullermätningarna

Däck-/vägbanebullernivån LR i dB(A) bestäms med en regressionsanalys enligt:

Formula

där:

| | är medelvärdet för däck-/vägbanebullernivåvärdena Li, uppmätta i dB(A)

  n är antalet mätningar (n ≥ 16), |
| --- | --- |
| | är medelvärdet av logaritmerna av hastigheterna Vi:

  med vi = lg(vi / vref) |
| a | är lutningen på regressionslinjen i dB(A): |

Formula

är medelvärdet för däck-/vägbanebullernivåvärdena Li, uppmätta i dB(A)

n är antalet mätningar (n ≥ 16),

Formula

är medelvärdet av logaritmerna av hastigheterna Vi:

Formula med vi = lg(vi / vref)

a

är lutningen på regressionslinjen i dB(A):

4.3   Temperaturkorrektion

För däck i klasserna C1 och C2 ska slutresultatet normaliseras i förhållande till en referenstemperatur på provningsunderlaget θref genom att en temperaturkorrigering tillämpas enligt följande:

LR(θref) = LR(θ) + K(θref – θ)

där

| θ | = | provningsunderlagets uppmätta temperatur, |
| --- | --- | --- |
| θref | = | 20 °C, |

θ

=

provningsunderlagets uppmätta temperatur,

θref

=

20 °C,

För däck i klass C1 är koefficienten K – 0.03 db(A)/°C, när θ < θref

och – 0,06 dB(A)/°C när θ < θref.

För däck i klass C2 är koefficienten K – 0,02 dB(A)/°C

Om den uppmätta provningsunderlagstemperaturen inte ändras med mer än 5 °C under alla de mätningar som krävs för att bestämma ljudnivån för en uppsättning däck behöver temperaturkorrigeringen endast göras på den sist rapporterade däck-/vägbanebullernivå som anges ovan med användning av de uppmätta temperaturernas aritmetiska medelvärde. I annat fall ska varje uppmätt ljudnivå Li korrigeras med användning av temperaturen vid tidpunkten för ljudupptagningen.

Ingen temperaturkorrigering görs för däck i klass C3.

4.4   För att ta hänsyn till mätinstrumentens bristande noggrannhet ska de resultat som har erhållits enligt punkt 4.3 minskas med 1 dB(A).

4.5   Slutresultatet, den temperaturkorrigerade däck-/vägbanebullernivån LR (θref) i dB(A), ska avrundas nedåt till närmaste lägre heltal.

Figur 1

Mikrofonernas placering vid mätning

Image

Tillägg 1

PROVNINGSRAPPORT

Del 1 –   Rapport

1.   Typgodkännandemyndighet eller teknisk tjänst: ...

2.   Sökandens namn och adress: ...

3.   Provningsrapport nr: ...

4.   Tillverkare och varu- eller handelsbeteckning: ...

5.   Däckklass (C1, C2 eller C3): ...

6.   Användningskategori: ...

7.   Ljudnivå enligt punkterna 4.4 och 4.5 i bilagan 3 ... dB(A)

vid referenshastigheten 70/80 km/h (1) ...

8.   Eventuella anmärkningar: ...

9.   Datum: ...

10.   Underskrift: ...

Del 2 –   Provningsuppgifter

1.   Provningsdatum: ...

2.   Provningsfordon (fabrikat, modell, år, ändringar osv.): ...

2.1   Provningsfordonets axelavstånd: mm ...

3.   Provningsbanans belägenhet: ...

3.1   Datum för bancertifiering enligt ISO 10844:1994: ...

3.2   Utfärdad av: ...

3.3   Certifieringsmetod: ...

4.   Däckprovningsuppgifter: ...

4.1   Däckstorleksbeteckning: ...

4.2   Däckets användningsbeskrivning: ...

4.3   Referenspumptryck: kPa ...

4.4   Provningsuppgifter: ...

| | Vänster fram | Höger fram | Vänster bak | Höger bak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Provningsvikt (kg) | | | | |
| Däckbelastningsindex (%) | | | | |
| Pumptryck (kallt) (kPa) | | | | |

Vänster fram

Höger fram

Vänster bak

Höger bak

Provningsvikt (kg)

Däckbelastningsindex (%)

Pumptryck (kallt) (kPa)

4.5   Provningsfälgens breddkod: ...

4.6   Temperaturmätningens givartyp: ...

5.   Giltiga provningsresultat ...

| Åk nr | Provn hastighet
  km/h | Körriktning | Ljudnivå vänster (2) uppmätt
  dB(A) | Ljudnivå höger (2) uppmätt
  dB(A) | Luft-temp.
  °C | Ban-temp.
  °C | Ljudnivå Vänster (2) temp.-justerad
  dB(A) | Ljudnivå höger (2) temp.-justerad
  dB(A) | Anm. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | | | | | |
| 2 | | | | | | | | | |
| 3 | | | | | | | | | |
| 4 | | | | | | | | | |
| 5 | | | | | | | | | |
| 6 | | | | | | | | | |
| 7 | | | | | | | | | |
| 8 | | | | | | | | | |

Åk nr

Provn hastighet

km/h

Körriktning

Ljudnivå vänster (2) uppmätt

dB(A)

Ljudnivå höger (2) uppmätt

dB(A)

Luft-temp.

°C

Ban-temp.

°C

Ljudnivå Vänster (2) temp.-justerad

dB(A)

Ljudnivå höger (2) temp.-justerad

dB(A)

Anm.

1

2

3

4

5

6

7

8

5.1   Regressionslinjens lutning: ...

5.2   Ljudnivå efter temperaturjustering enligt punkt 4.3 i bilaga 3: ...

... dB(A)

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(2)  I förhållande till fordonet.

---

BILAGA 4

ANVISNINGAR FÖR PROVNINGSPLATSEN

1.   INLEDNING

I denna bilaga beskrivs specifikationerna för provningsbanans fysiska kännetecken och utformning. I dessa anvisningar som bygger på en särskild standard (1) beskrivs de fysiska egenskaper som krävs såväl som provningsmetoderna för dessa egenskaper.

2.   KRAV PÅ UNDERLAGETS EGENSKAPER

Ett underlag anses uppfylla denna standard, förutsatt att texturen och hålrumsinnehållet eller ljudabsorptionskoefficienten uppmätts och befunnits uppfylla alla krav i punkterna 2.1–2.4 och att konstruktionskraven (punkt 3.2) är uppfyllda.

2.1   Resterande hålrumsinnehåll

Det resterande hålrumsinnehållet i provningsbanans beläggningsblandning får inte överstiga 8 %. För mätförfarandet se punkt 4,1.

2.2   Ljudabsorptionskoefficient

Om underlaget inte uppfyller kravet för resterande hålrumsinnehål är underlaget godtagbart endast om dess ljudabsorptionskoefficient α ≤ 0,10. För mätförfarandet se punkt 4.2. Kravet i punkterna 2.1 och 2.2 är också uppfyllt om endast ljudabsorptionen uppmätts och befunnits vara α ≤ 0,10.

| Anm.: | Den viktigaste egenskapen är ljudabsorptionen även om det resterande hålrumsinnehållet är mer känt bland vägbyggare. Ljudabsorptionen behöver emellertid endast mätas om underlaget inte uppfyller hålrumskravet. Detta motiveras av att det senare är behäftat med relativt stora osäkerheter i fråga om både mätningar och relevans och vissa underlag därför felaktigt kan förkastas om de endast grundar sig på hålrumsmätning. |
| --- | --- |

Anm.:

Den viktigaste egenskapen är ljudabsorptionen även om det resterande hålrumsinnehållet är mer känt bland vägbyggare. Ljudabsorptionen behöver emellertid endast mätas om underlaget inte uppfyller hålrumskravet. Detta motiveras av att det senare är behäftat med relativt stora osäkerheter i fråga om både mätningar och relevans och vissa underlag därför felaktigt kan förkastas om de endast grundar sig på hålrumsmätning.

2.3   Texturdjup

Texturdjupet (TD), som mäts med den volumetriska metoden (se punkt 4.3), ska vara:

TD ≥ 0,4 mm

2.4   Underlagets homogenitet

Varje rimlig åtgärd ska vidtas för att säkerställa att underlaget görs så homogent som möjligt inom provningsområdet. Detta omfattar textur och hålrumsinnehåll men det bör också noteras att, om vältningsprocessen resulterar i effektivare vältning på vissa platser än på andra, kan texturen bli olik och ojämnheter som orsakar gupp kan också uppstå.

2.5   Periodisk provning

För att kontrollera om underlaget fortsätter att uppfylla de textur- och hålrumsinnehålls- eller ljudabsorptionskrav som fastställs i denna standard ska en periodisk provning av underlaget göras med följande intervall:

| a) | För resterande hålrumsinnehåll (VC) eller ljudabsorption (α):
  När underlaget är nytt.
  Om underlaget uppfyller kraven när det är nytt krävs ingen ytterligare periodisk provning. Om kraven inte är uppfyllda när den är ny, kan den göra det senare därför att beläggningar har en tendens att bli fasta och kompakta med tiden. |
| --- | --- |

a)

För resterande hålrumsinnehåll (VC) eller ljudabsorption (α):

När underlaget är nytt.

Om underlaget uppfyller kraven när det är nytt krävs ingen ytterligare periodisk provning. Om kraven inte är uppfyllda när den är ny, kan den göra det senare därför att beläggningar har en tendens att bli fasta och kompakta med tiden.

| b) | För texturdjup (TD)
  När underlaget är nytt.
  När bullerprovningen inleds (observera: inte förrän fyra veckor efter läggningen).
  Därefter var tolfte månad. |
| --- | --- |

b)

För texturdjup (TD)

När underlaget är nytt.

När bullerprovningen inleds (observera: inte förrän fyra veckor efter läggningen).

Därefter var tolfte månad.

3.   PROVNINGSYTANS UTFORMNING

3.1   Yta

När provningsbanans utformning fastställs är det viktigt att, som ett minimikrav, säkerställa att det område som genomkorsas av de fordon som kör över provningsremsan är täckt med angivet provningsmaterial samt har lämpliga marginaler för säker och praktisk körning. Detta kräver att banans bredd är minst 3 m och att dess längd sträcker sig förbi linjerna AA och BB med minst 10 m i varje ände. I figur 1 visas en plan för ett lämpligt provningsområde och anges det minsta område som ska maskinbeläggas och maskinvältas med det angivna provningsunderlagsmaterialet. Enligt punkt 3.2 i bilaga 3 ska mätningar göras på varje sida av fordonet. Detta kan ske antingen genom att mäta med två mikrofonlägen (en på vardera sidan av banan) och köra i en riktning eller genom att mäta med en mikrofon på endast en sida av banan men köra fordonet i båda riktningar. Om den senare metoden används finns inga krav för underlaget för den sida av banan som saknar mikrofon.

Figur 1

Minimikrav beträffande testytans område Skuggat område kallas ”provningsområde”

Image

| ANM – | Det får inte finnas några stora ljudreflekterande föremål inom denna radie. |
| --- | --- |

ANM –

Det får inte finnas några stora ljudreflekterande föremål inom denna radie.

3.2   Utformning och behandling av underlaget

3.2.1   Grundkrav på utformningen

Provningsunderlaget ska uppfylla fyra krav för utformningen:

| 3.2.1.1 | Den ska vara av tät asfaltbetong. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Den ska vara av tät asfaltbetong.

| 3.2.1.2 | Den maximala stenstorleken ska vara 8 mm (toleranser tillåts från 6,3 till 10 mm). |
| --- | --- |

3.2.1.2

Den maximala stenstorleken ska vara 8 mm (toleranser tillåts från 6,3 till 10 mm).

| 3.2.1.3 | Tjockleken på slitlagret ska vara ≥ 30 mm. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Tjockleken på slitlagret ska vara ≥ 30 mm.

| 3.2.1.4 | Bindemedlet ska vara bitumen med normal genomträngningsgrad utan modifiering. |
| --- | --- |

3.2.1.4

Bindemedlet ska vara bitumen med normal genomträngningsgrad utan modifiering.

3.2.2   Riktlinjer för utformningen

Som vägledning för utföraren av provningsbeläggningen visas i figur 2 en kornstorleksfördelning som anger de önskade egenskaperna. Dessutom ges i tabell 1 några riktlinjer för hur önskad textur och hållbarhet uppnås. Kornstorlekskurvan motsvarar följande formel:

P (% genomsläppning) = 100 · (d/dmax) 1/2

där

| d | = sikt med maskvidd i mm |
| --- | --- |
| dmax | = 8 mm för medelvärdeskurvan
  = 10 mm för den lägre toleranskurvan
  = 6,3 mm för den övre toleranskurvan. |

d

= sikt med maskvidd i mm

dmax

= 8 mm för medelvärdeskurvan

= 10 mm för den lägre toleranskurvan

= 6,3 mm för den övre toleranskurvan.

Figur 2

Kornstorlekskurvan i asfaltblandningen med toleranser

Image

Utöver ovanstående ges följande rekommendationer:

| a) | Sandandelen (0,063 mm < sikt med kvadratmaskvidd < 2 mm) får inte innehålla mer än 55 % natursand men minst 45 % krossand. |
| --- | --- |

a)

Sandandelen (0,063 mm < sikt med kvadratmaskvidd < 2 mm) får inte innehålla mer än 55 % natursand men minst 45 % krossand.

| b) | Bärlagret och förstärkningslagret ska garantera god stabilitet och jämnhet, i enlighet med bästa vägbyggnadsmetoder. |
| --- | --- |

b)

Bärlagret och förstärkningslagret ska garantera god stabilitet och jämnhet, i enlighet med bästa vägbyggnadsmetoder.

| c) | Bergkrosset ska vara krossat (100 % krossyta) och bestå av material med hög krossbeständighet. |
| --- | --- |

c)

Bergkrosset ska vara krossat (100 % krossyta) och bestå av material med hög krossbeständighet.

| d) | Det bergkross som används i blandningen ska vara tvättat. |
| --- | --- |

d)

Det bergkross som används i blandningen ska vara tvättat.

| e) | Inget ytterligare kross får läggas till ytbeläggningen. |
| --- | --- |

e)

Inget ytterligare kross får läggas till ytbeläggningen.

| f) | Bindemedlets hårdhet uttryckt i PEN-värde ska vara 40–60, 60–80 eller till och med 80–100, beroende på landets klimatförhållanden. I regel ska ett så hårt bindemedel som möjligt användas, förutsatt att detta är förenligt med gängse praxis. |
| --- | --- |

f)

Bindemedlets hårdhet uttryckt i PEN-värde ska vara 40–60, 60–80 eller till och med 80–100, beroende på landets klimatförhållanden. I regel ska ett så hårt bindemedel som möjligt användas, förutsatt att detta är förenligt med gängse praxis.

| g) | Blandingens temperatur före vältning ska väljas så att erforderligt hålrumsinnehåll uppnås under vältningen. För att öka sannolikheten för att uppfylla bestämmelserna i punkterna 2.1–2.4 ska packningsgraden undersökas inte enbart genom lämpligt val av temperatur hos blandningen, utan även genom ett lämpligt antal vältningsomgångar och val av vältningsfordon. |
| --- | --- |

g)

Blandingens temperatur före vältning ska väljas så att erforderligt hålrumsinnehåll uppnås under vältningen. För att öka sannolikheten för att uppfylla bestämmelserna i punkterna 2.1–2.4 ska packningsgraden undersökas inte enbart genom lämpligt val av temperatur hos blandningen, utan även genom ett lämpligt antal vältningsomgångar och val av vältningsfordon.

Tabell 1

Riktlinjer för utformningen

| | Målvärden | Toleranser |
| --- | --- | --- |
| Av blandningens totala vikt | Av kornens vikt |
| Stenvikt, sikt med maskvidd (MV) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5% |
| Sandvikt 0,063 < MV < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5% |
| Utfyllnadsvikt MV < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 5% |
| Bindemedelsmassa (bitumen) | 5,8 % | ej tillämpligt | ± 0,5 % |
| Största krosstorlek | 8 mm | 6,3–10 mm |
| Bindemedlets hårdhet | (se punkt 3.2.2 f) | |
| Stenens slitvärde | > 50 | |
| Packningsgrad i förhållande till Marshallpackningsgrad | 98 % | |

Målvärden

Toleranser

Av blandningens totala vikt

Av kornens vikt

Stenvikt, sikt med maskvidd (MV) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

± 5%

Sandvikt 0,063 < MV < 2 mm

38,0 %

40,2 %

± 5%

Utfyllnadsvikt MV < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

± 5%

Bindemedelsmassa (bitumen)

5,8 %

ej tillämpligt

± 0,5 %

Största krosstorlek

8 mm

6,3–10 mm

Bindemedlets hårdhet

(se punkt 3.2.2 f)

Stenens slitvärde

> 50

Packningsgrad i förhållande till Marshallpackningsgrad

98 %

4.   PROVNINGSMETOD

4.1   Mätning av resterande hålrumsinnehåll

För denna mätning ska borrkärnor tas från banan på minst fyra olika ställen som är jämnt fördelade över provningsområdet mellan linjerna AA och BB (se figur 1). För att undvika bristande homogenitet och ojämnheter i hjulspåren bör borrkärnorna inte tas i själva hjulspåren utan nära dem. Två borrkärnor (minst) bör tas nära hjulspåren och en borrkärna (minst) bör tas ungefär halvvägs mellan hjulspåren och varje mikrofonläge.

Om det finns misstanke att homogenitetsvillkoret inte är uppfyllt (se punkt 2.4) ska borrkärnor tas från flera ställen inom provningsområdet.

Resterande hålrumsinnehåll ska bestämmas för varje borrkärna varefter medelvärdet för alla borrkärnor ska beräknas och jämföras med kravet i punkt 2.1. Dessutom får ingen enda borrkärna ha ett hålrumsvärde som är större än 10 %.

Konstruktören av provningsunderlaget erinras om de problem som kan uppstå när provningsområdet uppvärms av rör eller elektriska ledningar och borrkärnor ska tas från detta område. Sådana installationer ska planeras noggrant och med hänsyn till framtida borrningsställen. Det rekommenderas att några ställen av en storlek på cirka 200 × 300 mm lämnas fria från ledningar eller rör, eller att dessa ledningar eller rör läggs tillräckligt djupt så att de inte skadas av borrkärnor som tas från beläggningen till slitlagret.

4.2   Ljudabsorptionskoefficient

Ljudabsorptionskoefficienten (normal infallsvinkel) ska mätas med impedansrörmetoden enligt förfarandet i ISO 10534-1:1996 eller ISO 10534-2:1998.

För provexemplar ska samma krav uppfyllas som för det resterande hålrumsinnehållet (se punkt 4.1). Ljudabsorptionen ska mätas i intervallen 400 Hz–800 Hz och 800 Hz–1 600 Hz (åtminstone i mittfrekvenserna på de tredje oktavbanden) och de högsta värdena ska fastställas för båda dessa frekvensområden. Därefter ska medelvärdet för alla borrkärnevärden beräknas för att erhålla slutresultatet.

4.3   Volumetriska makrotexturmätningar

För denna standard ska texturdjupsmätningar göras på minst 10 ställen som är jämnt fördelade längs provningsbanans hjulspår och medelvärdet jämföras med det angivna minsta texturdjupet. Se standarden ISO 10844:1994 för beskrivning av förfarandet.

5.   UNDERHÅLLS- OCH TIDSSTABILITET

5.1   Tidspåverkan

Liksom för varje annat underlag förväntas att den däck-/vägbanebullernivå som mäts på provningsunderlaget kan öka något under de första 6–12 månaderna efter läggningen.

Underlaget kommer inte att få de egenskaper som krävs förrän tidigast fyra veckor efter läggningen. Tidens inverkan på lastbilsbuller är i allmänhet mindre än på personbilsbuller.

Tidsstabiliteten bestäms huvudsakligen av slitage och sammanpressning från de fordon som körs på underlaget. Den ska kontrolleras periodiskt så som fastställs i punkt 2.5.

5.2   Underhåll av beläggningen

Löst skräp och damm som i betydande utsträckning minskar det effektiva texturdjupet ska tas bort från beläggningen. I länder med vinterklimat används ibland salt för avisning. Salt kan förändra underlaget tillfälligt eller t.o.m. permanent på ett sådant sätt att bullret ökar, och det rekommenderas därför inte.

5.3   Återbeläggning av provningsområdet

Om det krävs att provningsbanan återbeläggs är det vanligtvis onödigt att återbelägga mer än provningsbanan (3 m bred i figur 1) där fordonen körs, förutsatt att provningsområdet utanför den banan uppfyller kravet på resterande hålrumsinnehåll eller ljudabsorption när de mäts.

6.   DOKUMENTATION AV PROVNINGSYTAN OCH PROVNINGAR UTFÖRDA PÅ DEN

6.1   Dokumentation av provningsytan

Följande uppgifter ska anges i ett dokument där provningsunderlaget beskrivs:

| 6.1.1 | Provbanans belägenhet. |
| --- | --- |

6.1.1

Provbanans belägenhet.

| 6.1.2 | Typ av bindemedel, bindemedlets hårdhet, typ av stenmaterial, maximal teoretisk täthet på betongen (DR), tjockleken på slitlagret och kornstorleksfördelningen bestämd genom borrkärnor från provningsbanan. |
| --- | --- |

6.1.2

Typ av bindemedel, bindemedlets hårdhet, typ av stenmaterial, maximal teoretisk täthet på betongen (DR), tjockleken på slitlagret och kornstorleksfördelningen bestämd genom borrkärnor från provningsbanan.

| 6.1.3 | Packningsmetod (t.ex. välttyp, vältens vikt, antal vältomgångar). |
| --- | --- |

6.1.3

Packningsmetod (t.ex. välttyp, vältens vikt, antal vältomgångar).

| 6.1.4 | Blandningens temperatur, den omgivande luftens temperatur och vindstyrka då ytan lades. |
| --- | --- |

6.1.4

Blandningens temperatur, den omgivande luftens temperatur och vindstyrka då ytan lades.

| 6.1.5 | Datum då ytan lades och av vem. |
| --- | --- |

6.1.5

Datum då ytan lades och av vem.

| 6.1.6 | Alla eller åtminstone de senaste provningsresultaten, inbegripet följande:






  6.1.6.1 | Återstående hålrumsinnehåll för varje borrkärna. |
| --- | --- | --- |

6.1.6

Alla eller åtminstone de senaste provningsresultaten, inbegripet följande:

6.1.6.1

Återstående hålrumsinnehåll för varje borrkärna.

| 6.1.6.2 | De ställen på provningsområdet där borrkärnorna för hålrumsmätning har tagits. |
| --- | --- |

6.1.6.2

De ställen på provningsområdet där borrkärnorna för hålrumsmätning har tagits.

| 6.1.6.3 | Ljudabsorptionskoefficienten för varje borrkärna (om den har uppmätts). Resultaten för både varje borrkärna och för varje frekvensområde anges jämte det totala medelvärdet. |
| --- | --- |

6.1.6.3

Ljudabsorptionskoefficienten för varje borrkärna (om den har uppmätts). Resultaten för både varje borrkärna och för varje frekvensområde anges jämte det totala medelvärdet.

| 6.1.6.4 | De ställen på provningsområdet där borrkärnorna för absorptionsmätning har tagits. |
| --- | --- |

6.1.6.4

De ställen på provningsområdet där borrkärnorna för absorptionsmätning har tagits.

| 6.1.6.5 | Texturdjupet, inklusive antalet provningar och standardavvikelse. |
| --- | --- |

6.1.6.5

Texturdjupet, inklusive antalet provningar och standardavvikelse.

| 6.1.6.6 | Det organ som är ansvarigt för provningarna enligt punkterna 6.1.6.1 och 6.1.6.2 samt typ av använd utrustning. |
| --- | --- |

6.1.6.6

Det organ som är ansvarigt för provningarna enligt punkterna 6.1.6.1 och 6.1.6.2 samt typ av använd utrustning.

| 6.1.6.7 | Datum för provningen eller provningarna och datum när borrkärnorna togs från provbanan. |
| --- | --- |

6.1.6.7

Datum för provningen eller provningarna och datum när borrkärnorna togs från provbanan.

6.2   Dokumentation för provningar av fordonsbuller utförda på beläggningen

I det dokument där fordonsbullerprovningen(arna) beskrivs ska det anges om alla krav i denna standard var uppfyllda eller inte. Hänvisning ska göras till ett dokument enligt punkt 6.1 med beskrivning av de resultat som innehåller belägg för detta.

---

(1)  ISO 10844:1994.

---

BILAGA 5

PROVNINGSFÖRFARANDE FÖR MÄTNING AV VÄGGREPP VID VÅTT VÄGLAG

1.   ALLMÄNNA PROVNINGSVILLKOR

1.1   Provningsbanans egenskaper

Banan ska ha ett tätt asfaltunderlag med en lutning som inte i någon riktning överstiger 2 %. Den ska vara av enhetlig ålder, sammansättning och förslitning och fri från löst material eller främmande avlagringar. Den största kornstorleken ska vara 10 mm (tillåtna toleranser 8–13 mm) och det sanddjup som mäts enligt ASTM-standarden E 965-96 (2006) ska vara 0,7 ± 0,3 mm.

Underlagsfriktionsvärdet för den fuktade banan ska fastställas med en av följande metoder:

1.1.1   Metod med standardreferensdäck

När det provas med användning av standardreferensdäcket och metoden i punkt 2.1 ska medelvärdet för den högsta bromskraftskoefficienten (pfbc) ligga mellan 0,6 och 0,8. De uppmätta värdena ska korrigeras för temperaturpåverkan enligt följande:

pfbc = (uppmätt) pfbc + 0,0035 (t – 20)

där ”t” är det fuktade banunderlagets temperatur i grader celsius.

Provningen ska utföras med användning av körfält och längd hos den bana som ska användas för provningen av väggrepp vid vått väglag.

1.1.2   Metoden med pendelinstrument (British Pendulum Number, BPN)

Medelvärdet på den fuktade banan för British pendulum number (BPN), uppmätt i enlighet med förfarandet i ASTM-standarden E 303-93 (2008) och med användning av det underlägg som anges i ASTM-standarden E 501-08, ska ligga mellan 40 och 60 efter temperaturkorrigering. Om inga rekommendationer för temperaturkorrigering ges av pendeltillverkaren kan följande formel användas:

BPN = BPN (uppmätt värde) + 0,34 · t – 0,0018 · t2 – 6,1

där ”t” är det fuktade banunderlagets temperatur i grader celsius.

I körfälten på den bana som ska användas vid provningarna för väggrepp vid vått väglag ska BPN mätas i intervall av 10 m längs körfältens längd. BPN ska mätas 5 gånger i varje punkt och variationskoefficienten för BPN-medelvärdena får inte överskrida 10 %.

1.1.3   Typgodkännandemyndigheten ska med utgångspunkt i beläggen i provningsrapporterna förvissa sig om banans egenskaper.

1.2   Fuktning

Underlaget kan fuktas från bansidan eller med ett fuktningssystem som ingår i provningsfordonet eller släpvagnen.

Om ett bansidesystem används ska provningsunderlaget fuktas i minst en halv timme före provning för att utjämna underlags- och vattentemperaturerna. Det rekommenderas att fuktning från bansidan används genomgående under hela provningen.

Vattendjupet ska ligga mellan 0,5 och 1,5 mm.

1.3   Vindförhållandena får inte påverka fuktningen av underlaget (vindavskärmningar är tillåtna).

Det fuktade underlagets temperatur ska ligga mellan 5 °C och 35 °C och får under provningen inte variera med mer än 10 °C.

2.   PROVNINGSFÖRFARANDE

Jämförbara väggreppsprestanda vid vått väglag ska fastställas med användning av antingen:

| a) | en släpvagn eller ett särskilt däckbedömningsfordon, eller |
| --- | --- |

a)

en släpvagn eller ett särskilt däckbedömningsfordon, eller

| b) | ett passagerarfordon ur standardtillverkningen (kategori M1 enligt definitionen i den konsoliderade resolution om fordonskonstruktion (R.E.3.) som ingår i dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2. |
| --- | --- |

b)

ett passagerarfordon ur standardtillverkningen (kategori M1 enligt definitionen i den konsoliderade resolution om fordonskonstruktion (R.E.3.) som ingår i dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2.

2.1   Förfarande med en släpvagn eller ett särskilt däckbedömningsfordon

2.1.1   Släpvagnen och dragfordonet eller däckbedömningsfordonet ska uppfylla följande krav:

| 2.1.1.1 | Kunna överskrida det övre gränsvärdet för provningshastigheten av 67 km/h och hålla provningshastighetskravet av 65 ± 2 km/h vid den högsta bromskraftsnivån. |
| --- | --- |

2.1.1.1

Kunna överskrida det övre gränsvärdet för provningshastigheten av 67 km/h och hålla provningshastighetskravet av 65 ± 2 km/h vid den högsta bromskraftsnivån.

| 2.1.1.2 | Vara försedd med en axel som medger ett enda provningsläge med en hydraulisk broms och ett aktiveringssystem som, i förekommande fall, kan manövreras från dragfordonet. Bromssystemet ska kunna hålla tillräckligt bromsmoment för att inom den serie av däckdimensioner och däckbelastningar som ska provas uppnå högsta bromskraftskoefficient. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Vara försedd med en axel som medger ett enda provningsläge med en hydraulisk broms och ett aktiveringssystem som, i förekommande fall, kan manövreras från dragfordonet. Bromssystemet ska kunna hålla tillräckligt bromsmoment för att inom den serie av däckdimensioner och däckbelastningar som ska provas uppnå högsta bromskraftskoefficient.

| 2.1.1.3 | Under hela provningen kunna behålla provningshjulets och däckmonteringens längsgående inställning, (inåt-) och utåtlutning, inom ± 0,5° av de statiska former som uppnåtts vid provningsdäckets belastningsförhållande. |
| --- | --- |

2.1.1.3

Under hela provningen kunna behålla provningshjulets och däckmonteringens längsgående inställning, (inåt-) och utåtlutning, inom ± 0,5° av de statiska former som uppnåtts vid provningsdäckets belastningsförhållande.

| 2.1.1.4 | För en släpvagn ska den mekaniska kopplingsanordningen mellan dragfordonet och släpvagnen vara sådan att, när dragfordonet och släpvagnen är sammankopplade, släpvagnens dragstång eller den del av dragstången i vilken bromskraftsmätaravläsaren ingår, är horisontell eller lutar nedåt bakifrån och framåt med en största vinkel av 5°. Det längsgående avståndet från mittpunkten på kopplingens (krokens) ledade knutpunkt till släpvagnsaxelns tvärgående mittlinje ska vara minst tio gånger kopplingens (krokens) höjd. |
| --- | --- |

2.1.1.4

För en släpvagn ska den mekaniska kopplingsanordningen mellan dragfordonet och släpvagnen vara sådan att, när dragfordonet och släpvagnen är sammankopplade, släpvagnens dragstång eller den del av dragstången i vilken bromskraftsmätaravläsaren ingår, är horisontell eller lutar nedåt bakifrån och framåt med en största vinkel av 5°. Det längsgående avståndet från mittpunkten på kopplingens (krokens) ledade knutpunkt till släpvagnsaxelns tvärgående mittlinje ska vara minst tio gånger kopplingens (krokens) höjd.

| 2.1.1.5 | För fordon med ett banfuktningssystem ska vattentillförselmunstyckena vara sådana att det resulterande vattenskiktet är av enhetlig form och sträcker sig minst 25 mm utöver däckkontaktytans bredd. Munstycket(na) ska vara riktat(e) nedåt i en vinkel av 20°–30° och ha kontakt med banunderlaget mellan 250 mm och 450 mm framför däckkontaktytans mittpunkt. Munstyckenas höjd ska vara 25 mm för att åtminstone undvika eventuella hinder på banunderlaget men inte högre än 100 mm. Vattentillförseln ska säkerställa ett vattendjup av 0,5–1,5 mm och vara jämn under hela provningen inom ±10 %. Observera att en typisk tillförsel för provning vid 65 km/h blir 18 ls–1 per meter fuktad banunderlagsbredd.
  Systemet ska kunna tillföra vatten så att däcket och banunderlaget framför däcket fuktas före inbromsningens början och under hela provningen. |
| --- | --- |

2.1.1.5

För fordon med ett banfuktningssystem ska vattentillförselmunstyckena vara sådana att det resulterande vattenskiktet är av enhetlig form och sträcker sig minst 25 mm utöver däckkontaktytans bredd. Munstycket(na) ska vara riktat(e) nedåt i en vinkel av 20°–30° och ha kontakt med banunderlaget mellan 250 mm och 450 mm framför däckkontaktytans mittpunkt. Munstyckenas höjd ska vara 25 mm för att åtminstone undvika eventuella hinder på banunderlaget men inte högre än 100 mm. Vattentillförseln ska säkerställa ett vattendjup av 0,5–1,5 mm och vara jämn under hela provningen inom ±10 %. Observera att en typisk tillförsel för provning vid 65 km/h blir 18 ls–1 per meter fuktad banunderlagsbredd.

Systemet ska kunna tillföra vatten så att däcket och banunderlaget framför däcket fuktas före inbromsningens början och under hela provningen.

2.1.2   Provningsförfarande

| 2.1.2.1 | Provningsdäcket ska putsas för att avlägsna eventuella utskjutande pressningsrester som skulle kunna påverka provningen. |
| --- | --- |

2.1.2.1

Provningsdäcket ska putsas för att avlägsna eventuella utskjutande pressningsrester som skulle kunna påverka provningen.

| 2.1.2.2 | Provningsdäcket ska monteras på den provningsfälg som anges av däcktillverkaren i godkännandeansökan och pumpas till 180 kPa för standardreferens- och standardbelastningsdäck eller till 220 kPa för förstärkta däck eller däck för tilläggsbelastning. |
| --- | --- |

2.1.2.2

Provningsdäcket ska monteras på den provningsfälg som anges av däcktillverkaren i godkännandeansökan och pumpas till 180 kPa för standardreferens- och standardbelastningsdäck eller till 220 kPa för förstärkta däck eller däck för tilläggsbelastning.

| 2.1.2.3 | Däcket ska i minst två timmar konditioneras nära provningsbanan så att det stabiliseras vid provningsbaneområdets omgivningstemperatur. Däcket(n) får inte utsättas för direkt solsken under konditioneringen. |
| --- | --- |

2.1.2.3

Däcket ska i minst två timmar konditioneras nära provningsbanan så att det stabiliseras vid provningsbaneområdets omgivningstemperatur. Däcket(n) får inte utsättas för direkt solsken under konditioneringen.

| 2.1.2.4 | Däcket ska belastas till






  a) | mellan 445 kg och 508 kg för standardreferensdäcket, och |
| --- | --- | --- |

2.1.2.4

Däcket ska belastas till

a)

mellan 445 kg och 508 kg för standardreferensdäcket, och

| b) | mellan 70 % och 80 % av det belastningsvärde som i varje annat fall motsvarar däckets belastningsindex. |
| --- | --- |

b)

mellan 70 % och 80 % av det belastningsvärde som i varje annat fall motsvarar däckets belastningsindex.

| 2.1.2.5 | Kort före provningen ska banan konditioneras genom att minst tio bromsprovningar utförs på den del av banan som ska användas för prestandaprovningsprogrammet, men med användning av däck som inte ingår i detta program. |
| --- | --- |

2.1.2.5

Kort före provningen ska banan konditioneras genom att minst tio bromsprovningar utförs på den del av banan som ska användas för prestandaprovningsprogrammet, men med användning av däck som inte ingår i detta program.

| 2.1.2.6 | Omedelbart före provningen ska däcktrycket kontrolleras och, om så krävs, återställas till de värden som anges i punkt 2.1.2.2. |
| --- | --- |

2.1.2.6

Omedelbart före provningen ska däcktrycket kontrolleras och, om så krävs, återställas till de värden som anges i punkt 2.1.2.2.

| 2.1.2.7 | Provningshastigheten ska ligga mellan 63 km/h och 67 km/h och ska under hela provningskörningen hållas mellan dessa gränsvärden. |
| --- | --- |

2.1.2.7

Provningshastigheten ska ligga mellan 63 km/h och 67 km/h och ska under hela provningskörningen hållas mellan dessa gränsvärden.

| 2.1.2.8 | Provningsriktningen ska vara samma vid varje provningsomgång och ska vara samma för provningsdäcket som för det standardreferensdäck med vilket dess prestanda ska jämföras. |
| --- | --- |

2.1.2.8

Provningsriktningen ska vara samma vid varje provningsomgång och ska vara samma för provningsdäcket som för det standardreferensdäck med vilket dess prestanda ska jämföras.

| 2.1.2.9 | Provningshjulmontagets bromsar ska användas så att högsta bromskraft uppnås inom 0,2 s och 0,5 s av bromsningen. |
| --- | --- |

2.1.2.9

Provningshjulmontagets bromsar ska användas så att högsta bromskraft uppnås inom 0,2 s och 0,5 s av bromsningen.

| 2.1.2.10 | För ett nytt däck ska två provningskörningar utföras för att konditionera däcket. Dessa provningar får användas för att kontrollera registreringsutrustningens funktion, men resultaten ska inte beaktas vid prestandabedömningen. |
| --- | --- |

2.1.2.10

För ett nytt däck ska två provningskörningar utföras för att konditionera däcket. Dessa provningar får användas för att kontrollera registreringsutrustningens funktion, men resultaten ska inte beaktas vid prestandabedömningen.

| 2.1.2.11 | För utvärderingen av ett däcks prestanda jämfört med standardreferendäckets ska bromsprovningen utföras från samma punkt och i samma körfält på provningsbanan. |
| --- | --- |

2.1.2.11

För utvärderingen av ett däcks prestanda jämfört med standardreferendäckets ska bromsprovningen utföras från samma punkt och i samma körfält på provningsbanan.

| 2.1.2.12 | Provningsordningsföljden ska vara
  R1 – T – R2
  där
  R1 är den inledande provningen av standardreferensdäcket, R2 den upprepade provningen av standardreferensdäcket och T provningen av det kandidatdäck som ska utvärderas.
  Högst tre kandidatdäck får provas innan provningen av standardreferensdäcket upprepas, t.ex.
  R1 – T1 – T2 – T3 – R2 |
| --- | --- |

2.1.2.12

Provningsordningsföljden ska vara

R1 – T – R2

där

R1 är den inledande provningen av standardreferensdäcket, R2 den upprepade provningen av standardreferensdäcket och T provningen av det kandidatdäck som ska utvärderas.

Högst tre kandidatdäck får provas innan provningen av standardreferensdäcket upprepas, t.ex.

R1 – T1 – T2 – T3 – R2

| 2.1.2.13 | Medelvärdet för den högsta bromskraftskoefficienten (pbfc) ska beräknas med minst sex giltiga resultat.
  För att resultaten ska anses giltiga ska den variationskoefficient som bestäms av standardavvikelsen dividerad med resultatmedelvärdet, uttryckt i %, vara inom 5 %. Om detta inte kan uppnås genom upprepad provning av standardreferensdäcket ska utvärderingen av kandidatdäcket(en) förkastas och hela provningsordningsföljden upprepas. |
| --- | --- |

2.1.2.13

Medelvärdet för den högsta bromskraftskoefficienten (pbfc) ska beräknas med minst sex giltiga resultat.

För att resultaten ska anses giltiga ska den variationskoefficient som bestäms av standardavvikelsen dividerad med resultatmedelvärdet, uttryckt i %, vara inom 5 %. Om detta inte kan uppnås genom upprepad provning av standardreferensdäcket ska utvärderingen av kandidatdäcket(en) förkastas och hela provningsordningsföljden upprepas.

| 2.1.2.14 | Med användning av medelvärdet för den högsta bromskraftskoefficienten för varje serie av provningskörningar: | För provningsföljden R1 – T – R2 ska den högsta bromskraftskoefficient för standardreferensdäcket som ska användas för jämförelse med kandidatdäckets prestanda sättas till:
  (R1 + R2)/2
  där
  R1 är medelvärdet för den högsta bromskraftskoefficienten i den första serien av provningskörningar med standardreferensdäcket och R2 medelvärdet för den högsta bromskraftskoefficienten i den andra serien av provningskörningar med standardreferensdäcket |
| --- | --- | --- |

2.1.2.14

Med användning av medelvärdet för den högsta bromskraftskoefficienten för varje serie av provningskörningar:

För provningsföljden R1 – T – R2 ska den högsta bromskraftskoefficient för standardreferensdäcket som ska användas för jämförelse med kandidatdäckets prestanda sättas till:

(R1 + R2)/2

där

R1 är medelvärdet för den högsta bromskraftskoefficienten i den första serien av provningskörningar med standardreferensdäcket och R2 medelvärdet för den högsta bromskraftskoefficienten i den andra serien av provningskörningar med standardreferensdäcket

| | För provningsföljden R1 – T1 – T2 – R2 ska den högsta bromskraftskoefficienten för standardreferensdäcket sättas till: | 2/3 R1 + 1/3 R2 för jämförelse med kandidatdäck T1, och |
| --- | --- | --- |

För provningsföljden R1 – T1 – T2 – R2 ska den högsta bromskraftskoefficienten för standardreferensdäcket sättas till:

2/3 R1 + 1/3 R2 för jämförelse med kandidatdäck T1, och

| | 1/3 R1 + 2/3 R2 för jämförelse med kandidatdäck T2. |
| --- | --- |

1/3 R1 + 2/3 R2 för jämförelse med kandidatdäck T2.

| | För provningsföljden R1 – T1 – T2 – T3 – R2 ska den högsta bromskraftskoefficienten för standardreferensdäcket sättas till: | 3/4 R1 + 1/4 R2 för jämförelse med kandidatdäck T1, |
| --- | --- | --- |

För provningsföljden R1 – T1 – T2 – T3 – R2 ska den högsta bromskraftskoefficienten för standardreferensdäcket sättas till:

3/4 R1 + 1/4 R2 för jämförelse med kandidatdäck T1,

| | (R1 + R2)/2 för jämförelse med kandidatdäck T2, och |
| --- | --- |

(R1 + R2)/2 för jämförelse med kandidatdäck T2, och

| | 1/4 R1 + 3/4 R2 för jämförelse med kandidatdäck T3. |
| --- | --- |

1/4 R1 + 3/4 R2 för jämförelse med kandidatdäck T3.

| 2.1.2.15 | Index för väggrepp på vått underlag (G) ska beräknas enligt: |
| --- | --- |

2.1.2.15

Index för väggrepp på vått underlag (G) ska beräknas enligt:

Formula

2.2   Förfarande för standardfordon

2.2.1   Fordonet ska vara ett standardfordon i kategori M1, kunna köras i minst 90 km/h och vara utrustat med ett låsningsfritt bromssystem (ABS).

| 2.2.1.1 | Fordonet får inte ändras utom






  a) | för att tillåta montering av ett ökat utbud av hjul- och däckdimensioner, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.1

Fordonet får inte ändras utom

a)

för att tillåta montering av ett ökat utbud av hjul- och däckdimensioner,

| b) | för att tillåta mekanisk (inbegripet hydraulisk, elektrisk eller pneumatisk) manövrering av färdbromsreglaget. Systemet kan manövreras automatiskt med signaler från anordningar som ingår i eller ligger nära banan. |
| --- | --- |

b)

för att tillåta mekanisk (inbegripet hydraulisk, elektrisk eller pneumatisk) manövrering av färdbromsreglaget. Systemet kan manövreras automatiskt med signaler från anordningar som ingår i eller ligger nära banan.

2.2.2   Provningsförfarande

| 2.2.2.1 | Provningsdäcken ska putsas för att avlägsna eventuella utskjutande pressningsrester som skulle kunna påverka provningen. |
| --- | --- |

2.2.2.1

Provningsdäcken ska putsas för att avlägsna eventuella utskjutande pressningsrester som skulle kunna påverka provningen.

| 2.2.2.2 | Provningsdäcket ska monteras på den provningsfälg som anges av däcktillverkaren i godkännandeansökan och pumpas till 220 kPa för alla fall. |
| --- | --- |

2.2.2.2

Provningsdäcket ska monteras på den provningsfälg som anges av däcktillverkaren i godkännandeansökan och pumpas till 220 kPa för alla fall.

| 2.2.2.3 | Däcket ska i minst två timmar konditioneras nära provningsbanan så att det stabiliseras vid provningsbaneområdets omgivningstemperatur. Däcket(n) får inte utsättas för direkt solsken under konditioneringen. |
| --- | --- |

2.2.2.3

Däcket ska i minst två timmar konditioneras nära provningsbanan så att det stabiliseras vid provningsbaneområdets omgivningstemperatur. Däcket(n) får inte utsättas för direkt solsken under konditioneringen.

| 2.2.2.4 | Den statiska belastningen på däcket ska ligga






  a) | mellan 381 kg och 572 kg för standardreferensdäcket, och |
| --- | --- | --- |

2.2.2.4

Den statiska belastningen på däcket ska ligga

a)

mellan 381 kg och 572 kg för standardreferensdäcket, och

| b) | mellan 60 % och 90 % av det belastningsvärde som i varje annat fall motsvarar däckets belastningsindex. |
| --- | --- |

b)

mellan 60 % och 90 % av det belastningsvärde som i varje annat fall motsvarar däckets belastningsindex.

Variationen i belastning på däck på samma axel ska vara sådan att den belastning som bärs av det mindre belastade däcket inte får vara mindre än 90 % av belastningen på det däck som bär den större belastningen.

| 2.2.2.5 | Kort före provningen ska banan konditioneras genom att minst tio bromsprovningar från 90 km/h till 20 km/h utförs på den del av banan som ska användas för prestandaprovningsprogrammet men med användning av däck som inte ingår i detta program. |
| --- | --- |

2.2.2.5

Kort före provningen ska banan konditioneras genom att minst tio bromsprovningar från 90 km/h till 20 km/h utförs på den del av banan som ska användas för prestandaprovningsprogrammet men med användning av däck som inte ingår i detta program.

| 2.2.2.6 | Omedelbart före provningen ska däcktrycket kontrolleras och, om så krävs, återställas till de värden som anges i punkt 2.2.2.2. |
| --- | --- |

2.2.2.6

Omedelbart före provningen ska däcktrycket kontrolleras och, om så krävs, återställas till de värden som anges i punkt 2.2.2.2.

| 2.2.2.7 | Med början i en inledande hastighet av mellan 87 km/h och 83 km/h ska en konstant kraft som är tillräcklig för att igångsätta det låsningsfria bromssystemet på alla fordonets hjul och för utmynna i en stabil deceleration av fordonet innan hastigheten minskas till 80 km/h tillföras färdbromsreglaget, och denna kraft ska vidmakthållas tills fordonet bringats till stillastående.
  Bromsprovningen ska utföras med spaken för manuell växling i friläge eller med växelväljaren för automatisk växling i neutralläge. |
| --- | --- |

2.2.2.7

Med början i en inledande hastighet av mellan 87 km/h och 83 km/h ska en konstant kraft som är tillräcklig för att igångsätta det låsningsfria bromssystemet på alla fordonets hjul och för utmynna i en stabil deceleration av fordonet innan hastigheten minskas till 80 km/h tillföras färdbromsreglaget, och denna kraft ska vidmakthållas tills fordonet bringats till stillastående.

Bromsprovningen ska utföras med spaken för manuell växling i friläge eller med växelväljaren för automatisk växling i neutralläge.

| 2.2.2.8 | Provningsriktningen ska vara samma vid varje provningsomgång och ska vara samma för provningsdäcket som för det standardreferensdäck med vilket dess prestanda ska jämföras. |
| --- | --- |

2.2.2.8

Provningsriktningen ska vara samma vid varje provningsomgång och ska vara samma för provningsdäcket som för det standardreferensdäck med vilket dess prestanda ska jämföras.

| 2.2.2.9 | För nya däck ska två provningskörningar utföras för att konditionera däcket. Dessa provningar får användas för att kontrollera registreringsutrustningens funktion, men resultaten ska inte beaktas vid prestandabedömningen. |
| --- | --- |

2.2.2.9

För nya däck ska två provningskörningar utföras för att konditionera däcket. Dessa provningar får användas för att kontrollera registreringsutrustningens funktion, men resultaten ska inte beaktas vid prestandabedömningen.

| 2.2.2.10 | För utvärderingen av ett däcks prestanda jämfört med standardreferendäckets ska bromsprovningen utföras från samma punkt och i samma körfält på provningsbanan. |
| --- | --- |

2.2.2.10

För utvärderingen av ett däcks prestanda jämfört med standardreferendäckets ska bromsprovningen utföras från samma punkt och i samma körfält på provningsbanan.

| 2.2.2.11 | Provningsordningsföljden ska vara
  R1 – T – R2
  där
  R1 är den inledande provningen av standardreferensdäcket, R2 den upprepade provningen av standardreferensdäcket och T provningen av det kandidatdäck som ska utvärderas.
  Högst tre kandidatdäck får provas innan provningen av standardreferensdäcket upprepas, t.ex.
  R1 – T1 – T2 – T3 – R2 |
| --- | --- |

2.2.2.11

Provningsordningsföljden ska vara

R1 – T – R2

där

R1 är den inledande provningen av standardreferensdäcket, R2 den upprepade provningen av standardreferensdäcket och T provningen av det kandidatdäck som ska utvärderas.

Högst tre kandidatdäck får provas innan provningen av standardreferensdäcket upprepas, t.ex.

R1 – T1 – T2 – T3 – R2

| 2.2.2.12 | Medelvärdet för fullt utvecklad deceleration (mfdd) mellan 80 km/h och 20 km/h ska beräknas för minst 3 giltiga resultat för standardreferensdäcket och 6 giltiga resultat för kandidatdäcken.
  Medelvärdet för fullt utvecklad deceleration (mfdd) erhålls med:
  mfdd = 231,48/S
  där
  S är den uppmätta bromssträckan i meter mellan 80 km/h och 20 km/h.
  För att resultaten ska anses giltiga ska den variationskoefficient som bestäms av standardavvikelsen dividerad med resultatmedelvärdet, uttryckt i %, vara inom 3 %. Om detta inte kan uppnås genom upprepad provning av standardreferensdäcket ska utvärderingen av kandidatdäcket(en) förkastas och hela provningsordningsföljden upprepas.
  Medelvärdet för de beräknade värdena för medelvärdet för fullt utvecklad deceleration ska bestämmas för varje serie av provningskörningar. |
| --- | --- |

2.2.2.12

Medelvärdet för fullt utvecklad deceleration (mfdd) mellan 80 km/h och 20 km/h ska beräknas för minst 3 giltiga resultat för standardreferensdäcket och 6 giltiga resultat för kandidatdäcken.

Medelvärdet för fullt utvecklad deceleration (mfdd) erhålls med:

mfdd = 231,48/S

där

S är den uppmätta bromssträckan i meter mellan 80 km/h och 20 km/h.

För att resultaten ska anses giltiga ska den variationskoefficient som bestäms av standardavvikelsen dividerad med resultatmedelvärdet, uttryckt i %, vara inom 3 %. Om detta inte kan uppnås genom upprepad provning av standardreferensdäcket ska utvärderingen av kandidatdäcket(en) förkastas och hela provningsordningsföljden upprepas.

Medelvärdet för de beräknade värdena för medelvärdet för fullt utvecklad deceleration ska bestämmas för varje serie av provningskörningar.

| 2.2.2.13 | Med användning av medelvärdet för den högsta bromskraftskoefficienten för varje serie av provningskörningar: | För provningsföljden R1 – T – R2 ska det medelvärde för fullt utvecklad deceleration av standardreferensdäcket som ska användas vid jämförelse med kandidatdäckets prestanda sättas till:
  (R1 + R2)/2
  där
  R1 är det genomsnittliga medelvärdet för fullt utvecklad deceleration för den första serien av provningskörningar med standardreferensdäcket och R2 det genomsnittliga medelvärdet för fullt utvecklad deceleration för den andra serien av provningskörningar med standardreferensdäcket. |
| --- | --- | --- |

2.2.2.13

Med användning av medelvärdet för den högsta bromskraftskoefficienten för varje serie av provningskörningar:

För provningsföljden R1 – T – R2 ska det medelvärde för fullt utvecklad deceleration av standardreferensdäcket som ska användas vid jämförelse med kandidatdäckets prestanda sättas till:

(R1 + R2)/2

där

R1 är det genomsnittliga medelvärdet för fullt utvecklad deceleration för den första serien av provningskörningar med standardreferensdäcket och R2 det genomsnittliga medelvärdet för fullt utvecklad deceleration för den andra serien av provningskörningar med standardreferensdäcket.

| | För provningsföljden R1 – T1 – T2 – R2 ska medelvärdet för fullt utvecklad deceleration av standardreferensdäcket sättas till: | 2/3 R1 + 1/3 R2 för jämförelse med kandidatdäck T1, och |
| --- | --- | --- |

För provningsföljden R1 – T1 – T2 – R2 ska medelvärdet för fullt utvecklad deceleration av standardreferensdäcket sättas till:

2/3 R1 + 1/3 R2 för jämförelse med kandidatdäck T1, och

| | 1/3 R1 + 2/3 R2 för jämförelse med kandidatdäck T2. |
| --- | --- |

1/3 R1 + 2/3 R2 för jämförelse med kandidatdäck T2.

| | För provningsföljden R1 – T1 – T2 – T3 – R2 ska medelvärdet för fullt utvecklad deceleration av standardreferendäcket sättas till: | 3/4 R1 + 1/4 R2 för jämförelse med kandidatdäck T1, |
| --- | --- | --- |

För provningsföljden R1 – T1 – T2 – T3 – R2 ska medelvärdet för fullt utvecklad deceleration av standardreferendäcket sättas till:

3/4 R1 + 1/4 R2 för jämförelse med kandidatdäck T1,

| | (R1 + R2)/2 för jämförelse med kandidatdäck T2, och |
| --- | --- |

(R1 + R2)/2 för jämförelse med kandidatdäck T2, och

| | 1/4 R1 + 3/4 R2 för jämförelse med kandidatdäck T3. |
| --- | --- |

1/4 R1 + 3/4 R2 för jämförelse med kandidatdäck T3.

| 2.2.2.14 | Index för väggrepp på vått underlag (G) ska beräknas enligt: |
| --- | --- |

2.2.2.14

Index för väggrepp på vått underlag (G) ska beräknas enligt:

Formula

| 2.2.2.15 | Om kandidatdäcken inte kan monteras på samma fordon som standardreferensdäcket, t.ex. beroende på däckdimension eller oförmåga att nå den belastning som krävs, ska jämförelsen utföras med användning av övergångsdäck, nedan kallade ”kontrolldäck”, och två olika fordon. Ett fordon ska kunna förses med standardreferens- och kontrolldäcket och det andra fordonet ska kunna förses med kontroll- och kandidatdäcket.






  2.2.2.15.1 | Kontrolldäckets index för väggrepp vid vått väglag jämfört med standardreferensdäckets (G1) och kandidatdäckets jämfört med kontrolldäckets (G2) ska upprättas enligt förfarandet i punkterna 2.2.2.1–2.2.2.15.
  Kandidatdäckets index för väggrepp vid vått väglag jämfört med standardreferensdäckets ska vara produkten av två resulterande index för väggrepp vid vått väglag, dvs. G1 × G2. |
| --- | --- | --- |

2.2.2.15

Om kandidatdäcken inte kan monteras på samma fordon som standardreferensdäcket, t.ex. beroende på däckdimension eller oförmåga att nå den belastning som krävs, ska jämförelsen utföras med användning av övergångsdäck, nedan kallade ”kontrolldäck”, och två olika fordon. Ett fordon ska kunna förses med standardreferens- och kontrolldäcket och det andra fordonet ska kunna förses med kontroll- och kandidatdäcket.

2.2.2.15.1

Kontrolldäckets index för väggrepp vid vått väglag jämfört med standardreferensdäckets (G1) och kandidatdäckets jämfört med kontrolldäckets (G2) ska upprättas enligt förfarandet i punkterna 2.2.2.1–2.2.2.15.

Kandidatdäckets index för väggrepp vid vått väglag jämfört med standardreferensdäckets ska vara produkten av två resulterande index för väggrepp vid vått väglag, dvs. G1 × G2.

| 2.2.2.15.2 | Banan och dess delar ska vara desamma för alla provningarna och omgivningsförhållandena ska vara jämförbara, t.ex. ska temperaturen på den fuktade banans underlag ligga inom ± 5 °C. Alla provningar ska fullgöras samma dag. |
| --- | --- |

2.2.2.15.2

Banan och dess delar ska vara desamma för alla provningarna och omgivningsförhållandena ska vara jämförbara, t.ex. ska temperaturen på den fuktade banans underlag ligga inom ± 5 °C. Alla provningar ska fullgöras samma dag.

| 2.2.2.15.3 | Samma uppsättning kontrolldäck ska användas för jämförelse med standardreferensdäcket och med kandidatdäcket och ska monteras i samma hjullägen. |
| --- | --- |

2.2.2.15.3

Samma uppsättning kontrolldäck ska användas för jämförelse med standardreferensdäcket och med kandidatdäcket och ska monteras i samma hjullägen.

| 2.2.2.15.4 | Kontrolldäck som har använts för provning ska sedan lagras under samma villkor som standardreferensdäcken. |
| --- | --- |

2.2.2.15.4

Kontrolldäck som har använts för provning ska sedan lagras under samma villkor som standardreferensdäcken.

| 2.2.2.15.5 | Standardreferensdäcket och kontrolldäcken ska förkastas om det finns oregelbundet slitage eller skada eller när prestanda förefaller ha försämrats. |
| --- | --- |

2.2.2.15.5

Standardreferensdäcket och kontrolldäcken ska förkastas om det finns oregelbundet slitage eller skada eller när prestanda förefaller ha försämrats.

Tillägg 1

PROVNINGSRAPPORT (VÄGGREPP PÅ VÅTT UNDERLAG)

Del 1 –   Rapport

1.   Typgodkännandemyndighet eller teknisk tjänst: ...

2.   Sökandens namn och adress: ...

3.   Provningsrapport nr: ...

4.   Tillverkare och varu- eller handelsbeteckning: ...

5.   Däckklass (C1, C2 eller C3): ...

6.   Användningskategori: ...

7.   Adhesionskoefficient på vått underlag i förhållande till standardreferensdäck enligt punkt 2.1.2.15 eller 2.2.2.15 ...

8.   Eventuella anmärkningar: ...

9.   Datum:

10.   Underskrift:

Del 2 –   Provningsuppgifter

1.   Provningsdatum: ...

2.   Provningsfordon (fabrikat, modell, år, ändringar osv. eller identifiering av släpvagn): ...

3.   Provningsbanans belägenhet: ...

3.1   Provningsbanans belägenhet: ...

3.2   Utfärdad av:

3.3   Certifieringsmetod: ...

4.   Uppgifter om provdäck: ...

4.1   Däckstorleksbeteckning och driftbeskrivning: ...

4.2   Däckets handels- eller varubeteckning: ...

4.3   Referenspumptryck: kPa ...

4.4   Provningsuppgifter:

| Däck | Ref.däck | Kandidatdäck | Kontroll |
| --- | --- | --- | --- |
| Provdäckbelastning (kg) | | | |
| Vattendjup (mm)
  (0,5–1,5 mm) | | | |
| Den fuktade banans medeltemperatur (°C)
  (5–35 °C) | | | |

Däck

Ref.däck

Kandidatdäck

Kontroll

Provdäckbelastning (kg)

Vattendjup (mm)

(0,5–1,5 mm)

Den fuktade banans medeltemperatur (°C)

(5–35 °C)

4.5   Provningsfälgens breddkod: ...

4.6   Temperaturmätningens givartyp: ...

4.7   Identifikation av standardreferensdäck: ...

5.   Giltiga provningsresultat ...

| Åk nr | Provhast.
  (km/h) | Körriktning | Ref.däck | Kandidat- däck | Kontroll däck | Högsta broms-kraftskoefficient
  (pbfc) | Fullt utvecklad medelretardation
  (mfdd) | Index för väggrepp vid vått väglag
  (G) | Anm. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | | | | | |
| 2 | | | | | | | | | |
| 3 | | | | | | | | | |
| 4 | | | | | | | | | |
| 5 | | | | | | | | | |
| 6 | | | | | | | | | |
| 7 | | | | | | | | | |
| 8 | | | | | | | | | |

Åk nr

Provhast.

(km/h)

Körriktning

Ref.däck

Kandidat- däck

Kontroll däck

Högsta broms-kraftskoefficient

(pbfc)

Fullt utvecklad medelretardation

(mfdd)

Index för väggrepp vid vått väglag

(G)

Anm.

1

2

3

4

5

6

7

8

---

BILAGA 6

PROVNINGSFÖRFARANDE FÖR MÄTNING AV RULLMOTSTÅND

1.   PROVNINGSMETODER

Nedanstående alternativa mätmetoder anges i dessa föreskrifter. Valet av en enskild metod är provarens ansvar. För varje metod ska mätvärdena omräknas till en kraft som agerar på snittet mellan fälg och trumma. Följande parametrar mäts:

| a) | I kraftmetoden: uppmätt eller omräknad reaktionskraft vid däckets nav (1). |
| --- | --- |

a)

I kraftmetoden: uppmätt eller omräknad reaktionskraft vid däckets nav (1).

| b) | I vridmomentmetoden: det uppmätta vridmoment som påförs provningstrumman (2). |
| --- | --- |

b)

I vridmomentmetoden: det uppmätta vridmoment som påförs provningstrumman (2).

| c) | I decelerationsmetoden: mätning av provningstrummans och däckets deceleration (2). |
| --- | --- |

c)

I decelerationsmetoden: mätning av provningstrummans och däckets deceleration (2).

| d) | I effektmetoden: mätning av effekt som tillförs provningstrumman (2). |
| --- | --- |

d)

I effektmetoden: mätning av effekt som tillförs provningstrumman (2).

2.   PROVUTRUSTNING

2.1   Trummans specifikationer

2.1.1   Diameter

Provningsdynamometern ska ha ett cylindriskt svänghjul (trumma) med en diameter av minst 1,7 m.

Värdena på Fr och Cr ska anges med avseende på en trumdiameter av 2,0 m. Om en annan trumdiameter än 2,0 m används ska en korrigering enligt metoden i punkt 6.3 göras.

2.1.2   Yta

Trummans yta ska vara slätt stål. Som alternativ får för bättre noggrannhet vid glidprovning en texturerad ytan användas, som bör hållas ren.

Värdena på Fr och Cr ska uttryckas med avseende på den jämna trumytan. Om en texturerad trumyta används, se punkt 7 i tillägg 1.

2.1.3   Bredd

Provningsytan på trumman ska vara bredare än bredden på kontaktytan på provningsdäcket.

2.2   Mätfälg

Däcket ska monteras på en mätfälg av stål eller lättmetall enligt följande:

| a) | För däck i klasserna C1 och C2 ska fälgens bredd vara den som anges i ISO 4000-1:2010. |
| --- | --- |

a)

För däck i klasserna C1 och C2 ska fälgens bredd vara den som anges i ISO 4000-1:2010.

| b) | För däck i klass C3 ska fälgens bredd vara den som anges i ISO 4209 1:2001. Inga andra fälgbredder är tillåtna. Se tillägg 2. |
| --- | --- |

b)

För däck i klass C3 ska fälgens bredd vara den som anges i ISO 4209 1:2001. Inga andra fälgbredder är tillåtna. Se tillägg 2.

2.3   Noggrannhet i belastning, inriktning, kontroll och instrument

Mätningen av dessa parametrar ska vara tillräckligt noggrann och exakt för att möjliggöra erforderliga mätdata. Särskilda värden anges i tillägg 1.

2.4   Värmeförhållanden

2.4.1   Referensförhållanden

Referensomgivningstemperaturen, uppmätt minst 0,15 m och högst 1 m från däckets sida, ska vara 25 °C.

2.4.2   Alternativa förhållanden

Om omgivningstemperaturen vid provning är annorlunda än referensomgivningstemperaturen ska mätningen av rullmotståndet korrigeras till referensomgivningstemperaturen enligt punkt 6.2 i denna bilaga.

2.4.3   Trummans yttemperatur

Det bör säkerställas att provningstrummans yttemperatur är densamma som omgivningstemperaturen när provningen inleds.

3.   PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN

3.1   Allmänt

Provningen består av en mätning av rullmotståndet där däcket pumpas upp och pumptrycket tillåts byggas dvs. uppumpning med tak.

3.2   Provningshastigheter

Värdet ska mätas vid tillämplig trumhastighet enligt tabell 1.

Tabell 1

Provningshastigheter

| (km/h) |
| --- |
| Däckklass | C1 | C2 och C3 | C3 |
| Belastnings-index | Alla | index ≤ 121 | index > 121 |
| Hastighetskategori | Alla | Alla | J 100 km/h och lägre, eller däck utan hastighetskategori märkt | K 110 km/h och högre |
| Hastighet | 80 | 80 | 60 | 80 |

(km/h)

Däckklass

C1

C2 och C3

C3

Belastnings-index

Alla

index ≤ 121

index > 121

Hastighetskategori

Alla

Alla

J 100 km/h och lägre, eller däck utan hastighetskategori märkt

K 110 km/h och högre

Hastighet

80

80

60

80

3.3   Provningsbelastning

Standardprovningsbelastning ska beräknas från värdena i tabell 2 och ligga inom de toleranser som anges i bilaga 1.

3.4   Provningspumptryck

Pumptrycket ska överensstämma med vad som anges i tabell 2 och ska ha en övre gräns med den noggrannhet som anges i punkt 4 i tillägg 1 till denna bilaga.

Tabell 2

Provningsbelastning och pumptryck

| Däckklass | C1 (3) | C2, C3 |
| --- | --- | --- |
| | Standard-belastning | Förstärkt eller tilläggsbelastning | |
| Last, % av största belastnings-kapacitet | 80 | 80 | 85 (4)

  (% av last vid enkelmontage) |
| Pump-tryck kPa | 210 | 250 | Motsvarar största belastningskapacitet vid enkelmontage (5) |
| Anm.: Pumptrycket ska ha en över gräns med den noggrannhet som anges i punkt 4 i tillägg 1 till denna bilaga. |

Däckklass

C1 (3)

C2, C3

Standard-belastning

Förstärkt eller tilläggsbelastning

Last, % av största belastnings-kapacitet

80

80

85 (4)

(% av last vid enkelmontage)

Pump-tryck kPa

210

250

Motsvarar största belastningskapacitet vid enkelmontage (5)

Anm.: Pumptrycket ska ha en över gräns med den noggrannhet som anges i punkt 4 i tillägg 1 till denna bilaga.

3.5   Varaktighet och hastighet

Om decelerationsmetoden har valts gäller följande krav:

| a) | För varaktigheten Δtfår tidsstegen inte överstiga 0,5 s. |
| --- | --- |

a)

För varaktigheten Δtfår tidsstegen inte överstiga 0,5 s.

| b) | All variation av provningstrummans hastighet får inte överstiga 1 km/h inom ett tidssteg. |
| --- | --- |

b)

All variation av provningstrummans hastighet får inte överstiga 1 km/h inom ett tidssteg.

4.   PROVNINGSFÖRFARANDE

4.1   Allmänt

Nedanstående steg i provningsförfaranden ska följas i angiven följd.

4.2   Värmekonditionering

Det uppumpade däcket ska placeras i samma värmemiljö som provningsplatsen i minst

| a) | 3 timmar för däck i klass C1, |
| --- | --- |

a)

3 timmar för däck i klass C1,

| b) | 6 timmar för däck i klass C2 och C3. |
| --- | --- |

b)

6 timmar för däck i klass C2 och C3.

4.3   Tryckjustering

Efter värmekonditionering ska pumptrycket justeras till provningstrycket och kontrolleras 10 minuter efter det att justeringen gjorts.

4.4   Uppvärmning

Uppvärmning ska göras under den tid som anges i tabell 3

Tabell 3

Uppvärmningens längd

| 0Däckklass | C1 | C2 och C3
  index ≤ 121 | C3
  index > 121 |
| --- | --- | --- | --- |
| Nominell fälgdiameter | Alla | Alla | < 22,5 | ≥ 22,5 |
| Uppvärmningens längd | 30 min | 50 min | 150 min | 180 min |

0Däckklass

C1

C2 och C3

index ≤ 121

C3

index > 121

Nominell fälgdiameter

Alla

Alla

< 22,5

≥ 22,5

Uppvärmningens längd

30 min

50 min

150 min

180 min

4.5   Mätning och registrering

Följande storheter ska mätas och registreras (se figur 1):

| a) | Provningshastighet Un. |
| --- | --- |

a)

Provningshastighet Un.

| b) | Belastning på däcket vinkelrätt mot trummans yta Lm. |
| --- | --- |

b)

Belastning på däcket vinkelrätt mot trummans yta Lm.

| c) | Ursprungligt provningspumptryck enligt definitionen i punkt 3.3. |
| --- | --- |

c)

Ursprungligt provningspumptryck enligt definitionen i punkt 3.3.

| d) | Uppmätt värde på rullmotståndskoefficienten Cr och korrigerat värde Crc vid 25 °C för en trumdiameter på 2 m. |
| --- | --- |

d)

Uppmätt värde på rullmotståndskoefficienten Cr och korrigerat värde Crc vid 25 °C för en trumdiameter på 2 m.

| e) | Avstånd från däckets axel till trummans yttre yta vid fortvarighetstillstånd rL. |
| --- | --- |

e)

Avstånd från däckets axel till trummans yttre yta vid fortvarighetstillstånd rL.

| f) | Omgivningstemperatur tamb. |
| --- | --- |

f)

Omgivningstemperatur tamb.

| g) | Provningstrummans radie R. |
| --- | --- |

g)

Provningstrummans radie R.

| h) | Vald provningsmetod. |
| --- | --- |

h)

Vald provningsmetod.

| i) | Provningsfälg (storlek och material). |
| --- | --- |

i)

Provningsfälg (storlek och material).

| j) | Däckstorlek, tillverkare, typ, identitetsnummer (om sådant finns), hastighetssymbol, belastningsindex, DOT-nummer (Department of Transportation). |
| --- | --- |

j)

Däckstorlek, tillverkare, typ, identitetsnummer (om sådant finns), hastighetssymbol, belastningsindex, DOT-nummer (Department of Transportation).

Figur 1

Image

Alla mekaniska storheter (krafter, moment) inriktas enligt det koordinatsystem som anges i ISO 8855:1991.

I förekommande fall ska däck köras i den rotationsriktning som är angiven för dem.

4.6   Mätning av dissipativa förluster

Dissipativa förluster ska mätas av ett av förfarandena i punkt 4.6.1 eller punkt 4.6.2.

4.6.1   Frihjulsavläsning

Frihjulsavläsning sker enligt nedanstående förfarande:

| a) | Minska belastningen så att däcket bibehålls vid provningshastigheten utan glidning (6).
  Belastningsvärdena bör vara följande:






  i) | Däck i klass C1: rekommenderat värde 100 N, får inte överskrida 200 N. |
| --- | --- | --- |

a)

Minska belastningen så att däcket bibehålls vid provningshastigheten utan glidning (6).

Belastningsvärdena bör vara följande:

i)

Däck i klass C1: rekommenderat värde 100 N, får inte överskrida 200 N.

| ii) | Däck i klass C2: rekommenderat värde 150 N, får inte överskrida 200 N för maskiner konstruerade att mäta däck i klass C1 eller 500 N för maskiner konstruerade att mäta däck i klasserna C2 och C3. |
| --- | --- |

ii)

Däck i klass C2: rekommenderat värde 150 N, får inte överskrida 200 N för maskiner konstruerade att mäta däck i klass C1 eller 500 N för maskiner konstruerade att mäta däck i klasserna C2 och C3.

| iii) | Däck i klass C3: rekommenderat värde 400 N, får inte överskrida 500 N. |
| --- | --- |

iii)

Däck i klass C3: rekommenderat värde 400 N, får inte överskrida 500 N.

| b) | Registrera navkraften Ft, ingående vridmoment Tt eller effekten, beroende på vad som är tillämpligt (6). |
| --- | --- |

b)

Registrera navkraften Ft, ingående vridmoment Tt eller effekten, beroende på vad som är tillämpligt (6).

| c) | Registrera belastningen på däcket vinkelrätt mot trumytan Lm. (6) |
| --- | --- |

c)

Registrera belastningen på däcket vinkelrätt mot trumytan Lm. (6)

4.6.2   Decelerationsmetod

Decelerationsmetoden sker enligt nedanstående förfarande:

| a) | Avlägsna däcket från provningsytan. |
| --- | --- |

a)

Avlägsna däcket från provningsytan.

| b) | Registrera provningstrummans deceleration ΔωDo/ Δt och det obelastade däckets deceleration ΔωΔΔωT0/ Δt (6). |
| --- | --- |

b)

Registrera provningstrummans deceleration ΔωDo/ Δt och det obelastade däckets deceleration ΔωΔΔωT0/ Δt (6).

4.7   Kompensation för maskiner som överskrider kravet på σm

Stegen i punkterna 4.3–4.5 ska utföras endast en gång, om mätningens standardavvikelse, bestämd enligt punkt 6.5, är

| a) | mindre än eller lika med 0,075 N/kN för däck i klasserna C1 och C2, |
| --- | --- |

a)

mindre än eller lika med 0,075 N/kN för däck i klasserna C1 och C2,

| b) | mindre än eller lika med 0,06 N/kN för däck i klass C3. |
| --- | --- |

b)

mindre än eller lika med 0,06 N/kN för däck i klass C3.

Om mätningens standardavvikelse överskrider detta krav ska mätförfarandet upprepas n gånger enligt punkt 6.5. Det rapporterade värdet på rullmotståndet ska vara medelvärdet av n mätningar.

5.   TOLKNING AV MÄTVÄRDEN

5.1   Bestämning av dissipativa förluster

5.1.1   Allmänt

Laboratoriet ska utföra mätningarna i punkt 4.6.1 för kraft-, vridmoment- och effektmetoderna, eller mätningarna i punkt 4.6.2 för decelerationsmetoden för att exakt under provningsförhållandena (belastning, hastighet, temperatur) bestämma däcknavets friktion, däckets och hjulets aerodynamiska förluster, lagerfriktionen i trumman (och i förekommande fall i motorn eller kopplingen) samt trummans aerodynamiska förluster.

Dissipativa förluster på grund av snittet mellan däck och trumma Fpl uttryckta i newton, ska beräknas från kraften Ft, vridmomentet, effekten eller decelerationen, på det sätt som anges i punkterna 5.1.2–5.1.5.

5.1.2   Kraftmetod vid däckets nav

Beräkna

Fpl = Ft (1 +rL/R)

där

| Ft | är kraften på däcknavet i newton (se punkt 4.6.1), |
| --- | --- |
| rL | är avståndet från däckets axel till trummans ytteryta under fortvarighetsförhållanden i meter, |
| R | är provningstrummans radie i meter. |

Ft

är kraften på däcknavet i newton (se punkt 4.6.1),

rL

är avståndet från däckets axel till trummans ytteryta under fortvarighetsförhållanden i meter,

R

är provningstrummans radie i meter.

5.1.3   Vridmomentmetod med avseende på trummans axel

Beräkna

Fpl = Tt/R

där

| Tt | är påfört vridmoment i newtonmeter, bestämt enligt punkt 4.6.1, |
| --- | --- |
| R | är provningstrummans radie i meter. |

Tt

är påfört vridmoment i newtonmeter, bestämt enligt punkt 4.6.1,

R

är provningstrummans radie i meter.

5.1.4   Effektmetod vid trummans axel

Beräkna:

Formula

där

| V | är den elektriska spänning som påförs maskinens motor i volt, |
| --- | --- |
| A | är den elektriska ström som maskinens motor förbrukar i ampere, |
| Un | är provningstrummans hastighet i kilometer per timme. |

V

är den elektriska spänning som påförs maskinens motor i volt,

A

är den elektriska ström som maskinens motor förbrukar i ampere,

Un

är provningstrummans hastighet i kilometer per timme.

5.1.5   Decelerationsmetod

Beräkna de dissipativa förlusterna Fpl i newton.

Formula

där

| ID | är provningstrummans tröghetsmoment i kilogramkvadratmeter, |
| --- | --- |
| R | är provningstrummans ytradie i meter, |
| ωD0 | är provningstrummans vinkelhastighet utan däck i radianer per sekund, |
| Δt0 | är valt tidssteg för mätning av dissipativa förluster utan däck i sekunder, |
| IT | är navets, däckets och hjulets tröghetsmoment i kilogramkvadratmeter, |
| Rr | är däckets rullradie i meter, |
| ωT0 | är däckets vinkelhastighet, utan belastning, i radianer per sekund. |

ID

är provningstrummans tröghetsmoment i kilogramkvadratmeter,

R

är provningstrummans ytradie i meter,

ωD0

är provningstrummans vinkelhastighet utan däck i radianer per sekund,

Δt0

är valt tidssteg för mätning av dissipativa förluster utan däck i sekunder,

IT

är navets, däckets och hjulets tröghetsmoment i kilogramkvadratmeter,

Rr

är däckets rullradie i meter,

ωT0

är däckets vinkelhastighet, utan belastning, i radianer per sekund.

5.2   Beräkning av rullmotstånd

5.2.1   Allmänt

Rullmotståndet Fr i newton beräknas med hjälp av de värden som erhållits genom provning av däcket under de förhållanden som anges i denna internationella standard efter subtraktion av tillämpliga dissipativa förluster Fpl som erhållits enligt punkt 5.1.

5.2.2   Kraftmetod vid däckets nav

Rullmotståndet Fr i newton beräknas med ekvationen

Fr = Ft[1 + (rL/R)] – Fpl

där

| Ft | är kraften på däcknavet i newton, |
| --- | --- |
| Fpl | är de dissipativa förluster som beräknats enligt punkt 5.1.2, |
| rL | är avståndet från däckets axel till trummans ytteryta under fortvarighetsförhållanden i meter, |
| R | är provningstrummans radie i meter. |

Ft

är kraften på däcknavet i newton,

Fpl

är de dissipativa förluster som beräknats enligt punkt 5.1.2,

rL

är avståndet från däckets axel till trummans ytteryta under fortvarighetsförhållanden i meter,

R

är provningstrummans radie i meter.

5.2.3   Vridmomentmetod med avseende på trummans axel

Rullmotståndet Fr i newton beräknas med ekvationen

Formula

där

| Tt | är påfört vridmoment i newtonmeter, |
| --- | --- |
| Fpl | är dissipativa förluster beräknade enligt punkt 5.1.3, |
| R | är provningstrummans radie i meter. |

Tt

är påfört vridmoment i newtonmeter,

Fpl

är dissipativa förluster beräknade enligt punkt 5.1.3,

R

är provningstrummans radie i meter.

5.2.4   Effektmetod vid trummans axel

Rullmotståndet Fr i newton beräknas med ekvationen

Formula

där

| V | är den elektriska spänning som påförs maskinens motor i volt, |
| --- | --- |
| A | är den elektriska ström som maskinens motor förbrukar i ampere, |
| Un | är provningstrummans hastighet i kilometer per timme, |
| Fpl | är dissipativa förluster beräknade enligt punkt 5.1.4. |

V

är den elektriska spänning som påförs maskinens motor i volt,

A

är den elektriska ström som maskinens motor förbrukar i ampere,

Un

är provningstrummans hastighet i kilometer per timme,

Fpl

är dissipativa förluster beräknade enligt punkt 5.1.4.

5.2.5   Decelerationsmetod

Rullmotståndet Fr i newton beräknas med ekvationen

Formula

där

| ID | är provningstrummans tröghetsmoment i kilogramkvadratmeter, |
| --- | --- |
| R | är provningstrummans ytradie i meter, |
| Fpl | är dissipativa förluster beräknade enligt punkt 5.1.5, |
| Δtv | är det valda tidssteget för mätning i sekunder, |
| Δwv | är provningstrummans vinkelhastighetssteg, utan däck, i radianer per sekund, |
| IT | är navets, däckets och hjulets tröghetsmoment i kilogramkvadratmeter, |
| Rr | är däckets rullradie i meter, |
| Fr | är rullmotståndet i newton. |

ID

är provningstrummans tröghetsmoment i kilogramkvadratmeter,

R

är provningstrummans ytradie i meter,

Fpl

är dissipativa förluster beräknade enligt punkt 5.1.5,

Δtv

är det valda tidssteget för mätning i sekunder,

Δwv

är provningstrummans vinkelhastighetssteg, utan däck, i radianer per sekund,

IT

är navets, däckets och hjulets tröghetsmoment i kilogramkvadratmeter,

Rr

är däckets rullradie i meter,

Fr

är rullmotståndet i newton.

6.   BEHANDLING AV MÄTVÄRDEN

6.1   Rullmotståndskoefficient

Rullmotståndskoefficienten Cr beräknas genom att rullmotståndet divideras med belastningen på däcket

Formula

där

| Fr | är rullmotståndet i newton, |
| --- | --- |
| Lm | är provningsbelastningen i kN. |

Fr

är rullmotståndet i newton,

Lm

är provningsbelastningen i kN.

6.2   Temperaturkorrektion

Om det inte kan undvikas att mätningarna utförs vid andra temperaturer än 25 °C (enbart temperaturer mellan 20 °C och 30 °C är godtagbara), ska en temperaturkorrektion utföras enligt följande ekvation där

| Fr25 | är rullmotståndet vid 25 °C i newton:

  F

  r25 = Fr
   [1 + K (tamb
  – 25)] |
| --- | --- |

Fr25

är rullmotståndet vid 25 °C i newton:

F

  r25 = Fr
   [1 + K (tamb
  – 25)]

där

| Fr | är rullmotståndet i newton, |
| --- | --- |
| tamb | är omgivningstemperaturen i grader Celsius, |
| K | är lika med | 0,008 för däck i klass C1, |

Fr

är rullmotståndet i newton,

tamb

är omgivningstemperaturen i grader Celsius,

K

är lika med

0,008 för däck i klass C1,

| | 0,01 för däck i klass C2, |
| --- | --- |

0,01 för däck i klass C2,

| | 0,006 för däck i klass C3. |
| --- | --- |

0,006 för däck i klass C3.

6.3   Korrektion för trummans diameter

Provningsresultat från andra trumdiametrar ska jämföras med hjälp av följande teoretiska formel:

F

  r02
  Image
  KF

  r01

med

Formula

där

| R
  1 | är radien för trumma 1 i meter, |
| --- | --- |
| R
  2 | är radien för trumma 2 i meter, |
| r
  T | är hälften av däckets nominella konstruktionsdiameter i meter, |
| F
  r01 | är uppmätt värde på rullmotståndet på trumma 1 i newton, |
| F
  r02 | är uppmätt värde på rullmotståndet på trumma 2 i newton. |

R
  1

är radien för trumma 1 i meter,

R
  2

är radien för trumma 2 i meter,

r
  T

är hälften av däckets nominella konstruktionsdiameter i meter,

F
  r01

är uppmätt värde på rullmotståndet på trumma 1 i newton,

F
  r02

är uppmätt värde på rullmotståndet på trumma 2 i newton.

6.4   Mätresultat

Om antalet mätningar (n) är större än 1, där så krävs enligt punkt 4.6, ska mätresultatet vara medelvärdet av värdena för Cr som erhållits i n mätningar, efter det att korrektioner enligt punkterna 6.2 och 6.3 har utförts.

6.5   Laboratoriet ska se till att maskinen enligt minst tre mätningar håller följande värden på σm uppmätt med ett enda däck:

| | σm ≤ 0,075 N/kN för däck i klasserna C1 och C2 |
| --- | --- |

σm ≤ 0,075 N/kN för däck i klasserna C1 och C2

| | σm ≤ 0,06 N/kN för däck i klass C3 |
| --- | --- |

σm ≤ 0,06 N/kN för däck i klass C3

Om ovanstående krav på σm inte är uppfyllt ska följande formel användas för att bestämma minsta antal mätningar n (avrundat till närmaste högre heltal) som krävs för att maskinen ska kunna anses uppfylla dessa föreskrifter.

n = (σm / x)2

där

| x | = | 0,075 N/kN för däck i klasserna C1 och C2 |
| --- | --- | --- |
| x | = | 0,06 N/kN för däck i klass C3 |

x

=

0,075 N/kN för däck i klasserna C1 och C2

x

=

0,06 N/kN för däck i klass C3

Om ett däck behöver mätas flera gånger ska däck-/hjulkombinationen avlägsnas från maskinen mellan två på varandra följande mätningar.

Om avlägsnandet och återmonteringen varar kortare tid än 10 minuter får den uppvärmning som avses i punkt 4.3 minskas till

| a) | 10 minuter för däck i klass C1, |
| --- | --- |

a)

10 minuter för däck i klass C1,

| b) | 20 minuter för däck i klass C2, |
| --- | --- |

b)

20 minuter för däck i klass C2,

| c) | 30 minuter för däck i klass C3, |
| --- | --- |

c)

30 minuter för däck i klass C3,

6.6   Övervakning av laboratoriets kontrolldäck ska utföras med intervall på högst en månad. Övervakningen ska omfatta minst 3 separata mätningar utförda under denna enmånadsperiod. Medelvärdet av dessa 3 mätningar under en viss enmånadsperiod ska bedömas för förändringar mellan olika månatliga bedömningar.

---

(1)  Detta mätvärde inkluderar även däck/hjulkombinationens förluster i lager och aerodynamiska förluster som ska beaktas vid tolkning av mätvärdena.

(2)  Mätvärdet vid vridmoment-, decelerations- och effektmetoderna inkluderar även hjulets, däckets och trummans förluster i lager och aerodynamiska förluster som ska beaktas vid tolkning av mätvärdena.

(3)  För personbilsdäck i kategorier som inte anges i ISO 4000-1:2010 ska pumptrycket vara det tryck som däcktillverkaren rekommenderar, motsvarande däckets största belastningskapacitet, minus 30 kPa.

(4)  Som andel av last vid enkelmontage, eller 85 % av största belastningskapacitet för enkelmontage enligt tillämpliga däckstandarder, om det inte är märkt på däcket.

(5)  Pumptryck märkt på däckets sida, eller i annat fall tryck som anges enligt tillämpliga däckstandarder motsvarande största belastningskapacitet vid enkelmontage.

(6)  Med undantag för kraftmetoden inkluderar det uppmätta värdet hjulets, däckets och trummas förluster i lager och aerodynamiska förluster, som också måste beaktas.

Det är känt att friktionen i nav och trummans lager beror på den påförda belastningen. Denna är således olika vid mätning av det belastade systemet och vid frihjulsavläsningen. I praktiken kan man dock bortse från denna skillnad.

Tillägg 1

PROVNINGSUTRUSTNINGENS TOLERANSER

1.   SYFTE

De gränser som anges i denna bilaga är nödvändiga för att nå lämpliga nivåer på reproducerbara provningsresultat som också kan korreleras mellan olika provningslaboratorier. Toleranserna är inte avsedda att utgöra en fullständig uppsättning tekniska specifikationer utan bör tjäna som riktlinjer för erhållandet av tillförlitliga provningsresultat.

2.   PROVNINGSFÄLGAR

2.1   Bredd

För fälgar för däck för personbilar (C1) ska provningsfälgens bredd vara densamma som för mätfälgen enligt ISO 4000-1: 2010 punkt 6.2.2.

För lastbils- och bussdäck (C2 och C3) ska fälgbredden vara densamma som för mätfälgen enligt ISO 4209-1:2001 punkt 5.1.3.

2.2   Kast

Radialkast och lateralkast ska uppfylla följande krav:

| a) | Största radialkast: 0,5 mm |
| --- | --- |

a)

Största radialkast: 0,5 mm

| b) | Största lateralkast: 0,5 mm |
| --- | --- |

b)

Största lateralkast: 0,5 mm

3.   TILLPASSNING MELLAN TRUMMA OCH DÄCK

Allmänt

Vinkelavvikelser har kritisk betydelse för provningsresultaten.

3.1   Påförande av belastning

Riktningen för påförande av belastning på däcket ska hållas vinkelrät mot provningsytan och passera genom hjulets mittpunkt inom

| a) | 1 mrad för kraft- och decelerationsmetoderna, |
| --- | --- |

a)

1 mrad för kraft- och decelerationsmetoderna,

| b) | 5 mrad för vridmoment- och effektmetoderna. |
| --- | --- |

b)

5 mrad för vridmoment- och effektmetoderna.

3.2   Däckets inpassning

3.2.1   Hjullutning

Hjulets plan ska vara vinkelrätt mot provningsytan inom 2 mrad för alla metoder.

3.2.2   Glidvinkel

Däckets plan ska vara parallellt med provningsytans rörelseriktning inom 1 mrad för alla metoder.

4.   KONTROLLNOGGRANNHET

Provningsförhållandena ska hållas vid angivna värden, oavsett störningar på grund av däckens och fälgarnas bristande enhetlighet, så att rullmotståndsmätningarnas övergripande variation hålls så låg som möjligt. För att uppfylla detta krav ska medelvärdet av mätningar som görs under insamlingen av rullmotståndsdata ligga inom nedanstående toleranser:

| a) | Däckets belastning:






  i) | för LI ≤ 121) det största av ± 20 N eller ± 0,5 %, |
| --- | --- | --- |

a)

Däckets belastning:

i)

för LI ≤ 121) det största av ± 20 N eller ± 0,5 %,

| ii) | för LI > 121) det största av ± 45 N eller ± 0,5 %. |
| --- | --- |

ii)

för LI > 121) det största av ± 45 N eller ± 0,5 %.

| b) | Kallt pumptryck: ± 3 kPa |
| --- | --- |

b)

Kallt pumptryck: ± 3 kPa

| c) | Ythastighet:






  i) | ± 0,2 km/h för effekt-, vridmoment och decelerationsmetoderna, |
| --- | --- | --- |

c)

Ythastighet:

i)

± 0,2 km/h för effekt-, vridmoment och decelerationsmetoderna,

| ii) | ± 0,5 km/h för kraftmetoden. |
| --- | --- |

ii)

± 0,5 km/h för kraftmetoden.

| d) | Tid: ± 0,02 s |
| --- | --- |

d)

Tid: ± 0,02 s

5.   MÄTINSTRUMENTENS NOGGRANNHET

De instrument som används för avläsning och registrering av mätdata ska ha noggrannheter inom nedanstående toleranser:

| Storhet | Belastningsindex ≤ 121 | Belastningsindex > 121 |
| --- | --- | --- |
| Däckbelastning | ± 10 N eller ± 0,5 % (1) | ± 30 N eller ± 0,5 % (1) |
| Pumptryck | ± 1 kPa | ± 1,5 kPa |
| Navkraft | ± 0,5 N eller + 0,5 % (1) | ± 1,0 N eller + 0,5 % (1) |
| Påfört vridmoment | ± 0,5 Nm eller + 0,5 % (1) | ± 1,0 Nm eller + 0,5 % (1) |
| Avstånd | ± 1 mm | ± 1 mm |
| Elektrisk effekt | ± 10 W | ± 20 W |
| Temperatur | ± 0,2 °C |
| Ythastighet | ± 0,1 km/h |
| Tid | ± 0,01 s |
| Vinkelhastighet | ± 0,1 % |

Storhet

Belastningsindex ≤ 121

Belastningsindex > 121

Däckbelastning

± 10 N eller ± 0,5 % (1)

± 30 N eller ± 0,5 % (1)

Pumptryck

± 1 kPa

± 1,5 kPa

Navkraft

± 0,5 N eller + 0,5 % (1)

± 1,0 N eller + 0,5 % (1)

Påfört vridmoment

± 0,5 Nm eller + 0,5 % (1)

± 1,0 Nm eller + 0,5 % (1)

Avstånd

± 1 mm

± 1 mm

Elektrisk effekt

± 10 W

± 20 W

Temperatur

± 0,2 °C

Ythastighet

± 0,1 km/h

Tid

± 0,01 s

Vinkelhastighet

± 0,1 %

6.   KOMPENSATION FÖR VÄXELVERKAN MELLAN BELASTNING OCH NAVKRAFT OCH FELRIKTNING AV BELASTNING, ENDAST FÖR KRAFTMETODEN

Kompensation för växelverkan mellan belastning och navkraft samt för felriktning av belastningen kan göras antingen genom att man registrerar navkraften för både framåtriktad och bakåtriktad däckrotation eller genom dynamisk kalibrering av maskinen. Om navkraften registreras för både framåtriktad och bakåtriktad rotation (för alla provningsvillkor) består kompensationen i att man subtraherar värdet för bakåtriktad rörelse från värdet för framåtriktad rörelse och dividerar denna differens med två. Om man avser att tillämpa dynamisk kalibrering av maskinen kan kompensationstermerna enkelt infogas i behandlingen av mätdata.

Om rotation av däcket bakåt sker omedelbart efter avslutningen av rotation av däcket framåt, ska uppvärmningstiden för däckrotation bakåt vara minst 10 minuter för däck i klass C1 och 30 minuter för alla andra däcktyper.

7.   PROVNINGSYTANS STRÄVHET

Den jämna ståltrummans strävhet, mätt i sidled, ska ha ett största medelhöjdvärde i mittlinjen på 6,3 μm.

Anm.: Om en texturerad trumyta används i stället för en jämn stålyta ska detta antecknas i provningsrapporten. Yttexturen ska i så fall vara 180 μm djup (80 grit) och laboratoriet ansvarar för att upprätthålla ytsträvhetens egenskaper. Ingen särskild korrektionsfaktor rekommenderas om en texturerad trumyta används.

---

(1)  Det största av värdena gäller.

Tillägg 2

MÄTNING AV FÄLGBREDD

1.   DÄCK I KLASS C1

Mätfälgens bredd Rm är lika med produkten av den nominella sektionsbredden SN och koefficienten K2

Rm = K2 × SN

avrundat till närmaste standardfälgbredd, där K2 är koefficienten för kvoten mellan fälgbredd och sektionsbredd. För däck som monteras på fälgar med indrag i centrum om 5° med en nominell diameter som betecknas med en tvåsiffrig kod:

| | K2= 0,7 för nominella profilförhållanden 95–75 |
| --- | --- |

K2= 0,7 för nominella profilförhållanden 95–75

| | K2 = 0,75 för nominella profilförhållanden 70–60 |
| --- | --- |

K2 = 0,75 för nominella profilförhållanden 70–60

| | K2 = 0,8 för nominella profilförhållanden 55 och 50 |
| --- | --- |

K2 = 0,8 för nominella profilförhållanden 55 och 50

| | K2 = 0,85 för nominellt profilförhållande 45 |
| --- | --- |

K2 = 0,85 för nominellt profilförhållande 45

| | K2= 0,9 för nominella profilförhållanden 40–30 |
| --- | --- |

K2= 0,9 för nominella profilförhållanden 40–30

| | K2 = 0,92 för nominella profilförhållanden 20 och 25 |
| --- | --- |

K2 = 0,92 för nominella profilförhållanden 20 och 25

2.   DÄCK I KLASSERNA C2 OCH C3

Mätfälgens bredd Rm är lika med produkten av den nominella sektionsbredden SN och koefficienten K4

Rm = K4 × SN avrundat till närmaste standardfälgbredd.

Tabell 1

Koefficienter för bestämning av mätfälgbredd

| Däckets strukturkod | Fälgtyp | Nominellt profilförhållande H/S | Uppmätt kvot fälg/ sektion K4 |
| --- | --- | --- | --- |
| B, D, R | 5° indrag | 100–75 | 0,70 |
| 70 och 65 | 0,75 |
| 60 | 0,75 |
| 55 | 0,80 |
| 50 | 0,80 |
| 45 | 0,85 |
| 40 | 0,90 |
| 15° indrag i centrum | 90–65 | 0,75 |
| 60 | 0,80 |
| 55 | 0,80 |
| 50 | 0,80 |
| 45 | 0,85 |
| 40 | 0,85 |
| Anm.: Andra faktorer kan fastställas för nya däckkoncept (strukturer). |

Däckets strukturkod

Fälgtyp

Nominellt profilförhållande H/S

Uppmätt kvot fälg/ sektion K4

B, D, R

5° indrag

100–75

0,70

70 och 65

0,75

60

0,75

55

0,80

50

0,80

45

0,85

40

0,90

15° indrag i centrum

90–65

0,75

60

0,80

55

0,80

50

0,80

45

0,85

40

0,85

Anm.: Andra faktorer kan fastställas för nya däckkoncept (strukturer).

Tillägg 3

PROVNINGSRAPPORT OCH PROVNINGSRESULTAT (RULLMOTSTÅND)

Del 1 –   Rapport

1.   Typgodkännandemyndighet eller teknisk tjänst: ...

2.   Sökandens namn och adress: ...

3.   Provningsrapport nr: ...

4.   Tillverkare och handels- eller varubeteckning: ...

5.   Däckklass (C1, C2 eller C3): ...

6.   Användningskategori: ...

7.   Rullmotståndskoefficient (korrigerad för temperatur och trumdiameter):...

8.   Eventuella anmärkningar: ...

9.   Datum:

10.   Underskrift:

Del 2 –   Provningsuppgifter

1.   Provningsdatum: ...

2.   Identifiering av provningsmaskin och trumdiameter/yta: ...

3.   Uppgifter om provdäck: ...

3.1   Däckstorleksbeteckning och driftbeskrivning: ...

3.2   Däckets handels- eller varubeteckning: ...

3.3   Referenspumptryck kPa: ...

4.   Provningsuppgifter:

4.1   Mätmetod: ...

4.2   Provningshastighet km/h: ...

4.3   Belastning N:

4.4   Pumptryck vid provning, ursprungligt: ...

4.5   Avstånd från däckets axel till trummans ytteryta under fortvarighetstillstånd, rL: ...

4.6   Provningsfälgens bredd och material: ...

4.7   Omgivningstemperatur °C: ...

4.8   Belastning vid frihjulsprov (utom decelerationsmetoden) N: ...

5.   Rullmotståndskoefficient: ...

5.1   Ursprungligt värde (eller medelvärde om mer än 1) N/kN: ...

5.2   Temperaturkorrigerat N/kN: ...

5.3   Korrigerat för temperatur och trummas diameter N/kN: ...

---

BILAGA 7

FÖRFARANDEN FÖR PROVNING AV SNÖPRESTANDA

1.   SÄRSKILDA DEFINITIONER FÖR SNÖPROVNING, OM DESSA ÄR ANNORLUNDA ÄN BEFINTLIGA DEFINITIONER

1.1.   provåk: en enda passering av ett belastat däck över en given provningsyta.

1.2.   bromsprovning: en serie med ett givet antal ABS-bromsningsprovåk med samma däck som upprepas inom en kort tid.

1.3.   drivprovning: en serie med ett givet antal spinn- och drivningsprovåk enligt ASTM-standarden F1805-06 med samma däck som upprepas inom en kort tid.

2.   SPINN- OCH DRIVNINGSMETOD FÖR DÄCK I KLASSERNA C1 OCH C2

Provningsförfarandet i ASTM-standarden F1805-06 ska användas för att bestämma snöprestanda genom spinn- och drivvärden på medelhårt packad snö. (Snöpackningsindex mätt med en CTI-penetrometer (1) ska ligga mellan 70 och 80).

2.1   Provbanans yta ska bestå av medelhårt packad snö, enligt egenskaperna i tabell A2.1 i ASTM-standarden F1805-06.

2.2   Däckbelastningen vid provning ska vara enligt alternativ 2 i punkt 11.9.2 i ASTM-standarden F1805-06.

3.   SNÖBROMSNINGSMETOD FÖR DÄCK I KLASS C1

3.1   Allmänna villkor

3.1.1   Provbana

Bromsprovningarna ska utföras på en platt, tillräckligt lång och bred provningsyta med största lutning på 2 %, som är täckt med packad snö.

Snöytan ska bestå av ett underskikt av hårt packad snö som är minst 3 cm tjockt och ett ytskikt av medelhårt packad, preparerad snö omkring 2 cm tjockt.

Både lufttemperaturen, uppmätt omkring 1 meter över marken, och snötemperaturen, uppmätt omkring 1 cm djupt, ska ligga mellan – 2 °C och – 15 °C.

Det rekommenderas att direkt solljus undviks, liksom stora solljus- och fuktighetsvariationer eller vind.

Snöpackningsindex mätt med en CTI-penetrometer ska ligga mellan 75 och 85.

3.1.2   Fordon

Provningen ska utföras med en serietillverkad standardpersonbil i gott körklart skick, försedd med låsningsfria bromsar (ABS).

Fordonet ska vara sådant att belastningarna på varje hjul är lämpliga för de däck som provas. Flera olika däcksstorlekar får provas på samma fordon.

3.1.3   Däck

Däck ska trimmas och köras in före provning genom körning i minst 100 km på torr vägbana. Den däckyta som kommer i kontakt med snön ska rengöras före provning.

Däck ska konditioneras vid omgivningstemperaturen utomhus i minst två timmar innan de monteras för provningen. Däcktrycket ska sedan justeras till de värden som anges för provningen.

Om inte både referensdäcket och kandidatdäcket kan monteras på ett fordon, får ett tredje däck (kontrolldäck) användas som ett mellansteg. Först provas kontrolldäcket i förhållande till referensdäcket på ett annat fordon, och sedan provas kandidatdäcket i förhållande till kontrolldäcket på det aktuella fordonet.

3.1.4   Belastning och tryck

Fordonets belastning ska vara sådan att den resulterande belastningen på däcken ligger mellan 60 % och 90 % av den last som motsvarar däckets belastningsindex.

Det kalla pumptrycket ska vara 240 kPa.

3.1.5   Instrument

Fordonet ska förses med kalibrerade givare som är lämpliga för vinterbruk. Det ska finnas ett datainfångningssystem för lagring av mätvärden.

Mätgivarnas och mätsystemens noggrannhet ska vara sådan att den uppmätta eller beräknade fullt utvecklade medeldecelerationen har en relativ osäkerhet på mindre än 1 %.

3.2   Provningsföljder

3.2.1   För varje kandidatdäck och standardreferensdäcket ska ABS-bromsningsprovåk upprepas minst 6 gånger.

De områden där ABS-bromsning utförs fullständigt får inte överlappa.

När en ny uppsättning däck provas ska åken utföras så att fordonets bana flyttas åt sidan och inte bromsar i de tidigare däckens hjulspår.

Om det inte längre är möjligt att undvika att överlappa ABS-bromsningsområdena ska provbanan omprepareras.

Obligatorisk ordningsföljd:

| | 6 omgångar standardreferensdäck, flytta sedan åt sidan och prova nästa däck på ren yta |
| --- | --- |

6 omgångar standardreferensdäck, flytta sedan åt sidan och prova nästa däck på ren yta

| | 6 omgångar kandidatdäck 1, flytta sedan åt sidan |
| --- | --- |

6 omgångar kandidatdäck 1, flytta sedan åt sidan

| | 6 omgångar kandidatdäck 2, flytta sedan åt sidan |
| --- | --- |

6 omgångar kandidatdäck 2, flytta sedan åt sidan

| | 6 omgångar standardreferensdäck, flytta sedan åt sidan |
| --- | --- |

6 omgångar standardreferensdäck, flytta sedan åt sidan

3.2.2   Provningsföljd

Om bara ett kandidatdäck ska bedömas ska provningsföljden vara

R1 – T – R2

där

R1 är den inledande provningen av standardreferensdäcket, R2 den upprepade provningen av standardreferensdäcket och T provningen av det kandidatdäck som ska utvärderas.

Högst två kandidatdäck får provas innan provningen av standardreferensdäcket ska upprepas, t.ex.

R1 – T1 – T2 – R2

3.2.3   Jämförelseprovningen av standardreferensdäcket och kandidatdäcken ska upprepas under två olika dagar.

3.3   Provningsförfarande

3.3.1   Kör fordonet i minst 28 km/h.

3.3.2   När mätområdet har uppnåtts, lägg växeln i friläge och tryck ned bromspedalen distinkt med en konstant kraft som är tillräcklig för att orsaka att ABS verkar på alla fordonets hjul och resulterar i en stabil deceleration av fordonet, och håll ned pedalen tills hastigheten är lägre än 8 km/h.

3.3.3   Medelvärdet av den fullt utvecklade decelerationen mellan 25 km/h och 10 km/h ska beräknas med ledning av mätningar av tid, avstånd, hastighet eller acceleration.

3.4   Behandling av mätdata och presentation av resultaten

3.4.1   Parametrar som ska redovisas

| 3.4.1.1 | För varje däck och varje bromsprovning ska den fullt utvecklade decelerationens medelvärde och standardavvikelse beräknas och redovisas.
  Variationskoefficienten CV vid däckbromsningsprovning ska beräknas enligt |
| --- | --- |

3.4.1.1

För varje däck och varje bromsprovning ska den fullt utvecklade decelerationens medelvärde och standardavvikelse beräknas och redovisas.

Variationskoefficienten CV vid däckbromsningsprovning ska beräknas enligt

Formula

| 3.4.1.2 | Vägda medelvärden för två på varandra följande provningar av standardreferensdäcket ska beräknas med beaktande av antalet kandidatdäck däremellan:
  Vid provningsföljden R1 – T – R2 ska det vägda medelvärde för standardreferensdäcket som ska användas för jämförelsen med kandidatdäckets prestanda vara
  vägt medelvärde för standardreferensdäcket = (R1 + R2)/2
  där
  R1 är medelvärdet för fullt utvecklad deceleration för den första provningen av standardreferensdäcket och R2 är medelvärdet för fullt utvecklad deceleration för den andra provningen av standardreferensdäcket.
  Vid provningsföljden R1 – T1 – T2 – R2 ska det vägda medelvärde för standardreferensdäcket som ska användas för jämförelsen med kandidatdäckets prestanda vara | vägt medelvärde för standardreferensdäcket = 2/3 R1 + 1/3 R2 vid jämförelse med kandidatdäck T1
  och |
| --- | --- | --- |

3.4.1.2

Vägda medelvärden för två på varandra följande provningar av standardreferensdäcket ska beräknas med beaktande av antalet kandidatdäck däremellan:

Vid provningsföljden R1 – T – R2 ska det vägda medelvärde för standardreferensdäcket som ska användas för jämförelsen med kandidatdäckets prestanda vara

vägt medelvärde för standardreferensdäcket = (R1 + R2)/2

där

R1 är medelvärdet för fullt utvecklad deceleration för den första provningen av standardreferensdäcket och R2 är medelvärdet för fullt utvecklad deceleration för den andra provningen av standardreferensdäcket.

Vid provningsföljden R1 – T1 – T2 – R2 ska det vägda medelvärde för standardreferensdäcket som ska användas för jämförelsen med kandidatdäckets prestanda vara

vägt medelvärde för standardreferensdäcket = 2/3 R1 + 1/3 R2 vid jämförelse med kandidatdäck T1

och

| | vägt medelvärde för standardreferensdäcket = 1/3 R1 + 2/3 R2 vid jämförelse med kandidatdäcket T2 |
| --- | --- |

vägt medelvärde för standardreferensdäcket = 1/3 R1 + 2/3 R2 vid jämförelse med kandidatdäcket T2

| 3.4.1.3 | Snöprestandaindex som andel av kandidatdäcket beräknas som |
| --- | --- |

3.4.1.3

Snöprestandaindex som andel av kandidatdäcket beräknas som

Formula

3.4.2   Statistiska kontroller

Serierna av upprepande mätningar eller beräkningar av varje däcks medelvärde för fullt utvecklad deceleration bör kontrolleras med avseende på normalitet, avdrift och eventuella extremvärden.

Det bör undersökas om medelvärdena och standardavvikelserna för på varandra följande bromsprovningar av standardreferensdäcket är konsekventa.

Medelvärdena för två på varandra följande bromsprovningar av standardreferensdäck får inte skilja sig åt med än 5 %.

Variationskoefficienten för samtliga bromsprovningar ska vara mindre än 6 %.

Om dessa villkor inte är uppfyllda ska provningen utföras igen sedan provningsbanan har ompreparerats.

---

(1)  Se tillägget till ASTM-standarden F1805-06 för närmare upplysningar.

Tillägg 1

DEFINITION AV SYMBOLEN FÖR ALPINT VÄGLAG

Image

Minst 15 mm vid basen och 15 mm hög, placerad bredvid märkningen M+S, om sådan finns.

Ritningen är inte skalenlig.

Tillägg 2

PROVNINGSRAPPORTER OCH PROVNINGSUPPGIFTER

Del 1 –   Rapport

1.   Typgodkännandemyndighet eller teknisk tjänst: ...

2.   Sökandens namn och adress: ...

3.   Provningsrapport nr: ...

4.   Tillverkare och handels- eller varubeteckning: ...

5.   Däckklass:

6.   Användningskategori: ...

7.   Snöindex i förhållande till standardreferensdäck enligt punkt 6.4.1.1

7.1   Provningsförfarande och använt standardreferensdäck ...

8.   Eventuella anmärkningar: ...

9.   Datum:

10.   Underskrift:

Del 2 –   Provningsuppgifter

1.   Provningsdatum: ...

2.   Provningsbanans belägenhet: ...

2.1   Provningsbanans egenskaper:

| | När provning inleddes | När provning avslutades | Specifikation |
| --- | --- | --- | --- |
| Väder | | | |
| Omgivningstemperatur | | | –2 °C till –15 °C |
| Snötemperatur | | | –2 °C till –15 °C |
| CTI-index | | | 70–90 |
| övrigt | | | |

När provning inleddes

När provning avslutades

Specifikation

Väder

Omgivningstemperatur

–2 °C till –15 °C

Snötemperatur

–2 °C till –15 °C

CTI-index

70–90

övrigt

3.   Provningsfordon (fabrikat, modell, typ, årsmodell): ...

4.   Uppgifter om provningsdäck ...

4.1   Däckstorleksbeteckning och driftbeskrivning: ...

4.2   Däckets handels- eller varubeteckning: ...

4.3   Uppgifter om provningsdäck: ...

| | Standardreferensdäck (första provningen) | Kandidatdäck | Kandidatdäck | Standard-referens-däck (andra provningen) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Däckdimension | | | | |
| Provfälgens breddkod | | | | |
| Däcklast F/R (kg) | | | | |
| Belastningsindex F/R (%) | | | | |
| Däcktryck (kPa) | | | | |

Standardreferensdäck (första provningen)

Kandidatdäck

Kandidatdäck

Standard-referens-däck (andra provningen)

Däckdimension

Provfälgens breddkod

Däcklast F/R (kg)

Belastningsindex F/R (%)

Däcktryck (kPa)

5.   Provningsresultat: medelvärde av fullt utvecklad deceleration (m/s2) / drivkraftskoefficient (1).

| Åk nr | Specifikation | Standardreferensdäck (första provningen) | Kandidatdäck | Kandidatdäck | Standard-referens-däck (andra provningen) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | |
| 2 | | | | | |
| 3 | | | | | |
| 4 | | | | | |
| 5 | | | | | |
| 6 | | | | | |
| Medel | | | | | |
| Standardavv. | | | | | |
| Variations-koefficient (%) | < 6 % | | | | |
| Kontroll av standardreferensdäck | (ref.däck) < 5 % | | | | |
| Medel av ref.däck | | | | | |
| Snöindex | | 100 | | | |

Åk nr

Specifikation

Standardreferensdäck (första provningen)

Kandidatdäck

Kandidatdäck

Standard-referens-däck (andra provningen)

1

2

3

4

5

6

Medel

Standardavv.

Variations-koefficient (%)

< 6 %

Kontroll av standardreferensdäck

(ref.däck) < 5 %

Image

Image

Image

Medel av ref.däck

Image

Image

Image

Snöindex

100

Image

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

---