# Den Europæiske Unions L 274/2011

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2011.274.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 274 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 54. årgang19. oktober 2011 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2011.274.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 274

Dansk udgave

Retsforskrifter

54. årgang19. oktober 2011

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2011/676/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 20. april 2011 om formodet støtte til Trèves C 4/10 (ex NN 64/09) ydet af Den Franske Republik
  (meddelt under nummer K(2011) 2585)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/677/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 13. juli 2011 om Portugals støtteordning C 3/09 (ex NN 41 A-B/03) for indsamling, transport, behandling og destruktion af slagteriaffald
  (meddelt under nummer K(2011) 4888) | 15 |
| | | 2011/678/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 27. juli 2011 om Belgiens statsstøtte til finansiering af screening for overførbare spongiforme encephalopatier (TSE) hos kvæg (statsstøtte C 44/08 (ex NN 45/04))
  (meddelt under nummer K(2011) 5457) | 36 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

AFGØRELSER

2011/676/EU

*

Kommissionens afgørelse af 20. april 2011 om formodet støtte til Trèves C 4/10 (ex NN 64/09) ydet af Den Franske Republik
  (meddelt under nummer K(2011) 2585)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2011) 2585)

1

1

2011/677/EU

*

Kommissionens afgørelse af 13. juli 2011 om Portugals støtteordning C 3/09 (ex NN 41 A-B/03) for indsamling, transport, behandling og destruktion af slagteriaffald
  (meddelt under nummer K(2011) 4888)

(meddelt under nummer K(2011) 4888)

15

2011/678/EU

*

Kommissionens afgørelse af 27. juli 2011 om Belgiens statsstøtte til finansiering af screening for overførbare spongiforme encephalopatier (TSE) hos kvæg (statsstøtte C 44/08 (ex NN 45/04))
  (meddelt under nummer K(2011) 5457)

(meddelt under nummer K(2011) 5457)

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

AFGØRELSER

| 19.10.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 274/1

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 20. april 2011

om formodet støtte til Trèves C 4/10 (ex NN 64/09) ydet af Den Franske Republik

(meddelt under nummer K(2011) 2585)

(Kun den franske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2011/676/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Gennem diverse artikler i pressen i foråret 2009 fik Kommissionen kendskab til, at virksomheden Trèves skulle have nydt godt af en investering på 55 mio. EUR fra moderniseringsfonden for leverandører til bilindustrien, Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles (herefter »FMEA«). Ved brev af 5. maj 2009, 11. juni 2009, 10. juli 2009 og 4. november 2009 anmodede Kommissionen de franske myndigheder om oplysninger herom. De pågældende myndigheder svarede pr. brev (eller e-mail) af 5. juni 2009, 23. juni 2009, 18. august 2009, 18. november 2009 og 23. december 2009. |
| --- | --- |

(1)

Gennem diverse artikler i pressen i foråret 2009 fik Kommissionen kendskab til, at virksomheden Trèves skulle have nydt godt af en investering på 55 mio. EUR fra moderniseringsfonden for leverandører til bilindustrien, Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles (herefter »FMEA«). Ved brev af 5. maj 2009, 11. juni 2009, 10. juli 2009 og 4. november 2009 anmodede Kommissionen de franske myndigheder om oplysninger herom. De pågældende myndigheder svarede pr. brev (eller e-mail) af 5. juni 2009, 23. juni 2009, 18. august 2009, 18. november 2009 og 23. december 2009.

| (2) | Endvidere blev der afholdt et møde på foranledning af de franske myndigheder hos Kommissionen den 8. januar 2010. Efter dette møde sendte de franske myndigheder en række supplerende oplysninger pr. e-mail den 15. januar 2010. |
| --- | --- |

(2)

Endvidere blev der afholdt et møde på foranledning af de franske myndigheder hos Kommissionen den 8. januar 2010. Efter dette møde sendte de franske myndigheder en række supplerende oplysninger pr. e-mail den 15. januar 2010.

| (3) | Ved brev af 29. januar 2010 meddelte Kommissionen Frankrig, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter »TEUF«) over for FMEA's investering og en plan for omlægning af skatterestancer og sociale restancer (herefter »omlægningsplan«), som den franske stat tilbød Trèves. Frankrig fremsendte den 25. marts 2010 sine bemærkninger om indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 29. januar 2010 meddelte Kommissionen Frankrig, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter »TEUF«) over for FMEA's investering og en plan for omlægning af skatterestancer og sociale restancer (herefter »omlægningsplan«), som den franske stat tilbød Trèves. Frankrig fremsendte den 25. marts 2010 sine bemærkninger om indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure.

| (4) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger om de omhandlede foranstaltninger. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger om de omhandlede foranstaltninger.

| (5) | Kommissionen modtog en række bemærkninger herom fra følgende interesserede parter: Den Italienske Republik, virksomheden Trèves, PSA Peugeot Citroën-koncernen, Renault-koncernen, en konkurrent til Trèves, som ønsker at være anonym, samt FMEA (3). Kommissionen videresendte disse bemærkninger til Frankrig, som fik mulighed for at kommentere dem ved brev af 5.oktober 2010. Ligeledes blev der holdt et møde med de franske myndigheder den 18. november 2010. Endelig er der videresendt supplerende oplysninger til Kommissionen pr. e-mail af 21. december 2010 og 22. februar 2011. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen modtog en række bemærkninger herom fra følgende interesserede parter: Den Italienske Republik, virksomheden Trèves, PSA Peugeot Citroën-koncernen, Renault-koncernen, en konkurrent til Trèves, som ønsker at være anonym, samt FMEA (3). Kommissionen videresendte disse bemærkninger til Frankrig, som fik mulighed for at kommentere dem ved brev af 5.oktober 2010. Ligeledes blev der holdt et møde med de franske myndigheder den 18. november 2010. Endelig er der videresendt supplerende oplysninger til Kommissionen pr. e-mail af 21. december 2010 og 22. februar 2011.

II.   BESKRIVELSE AF DE UNDERSØGTE FORANSTALTNINGER

| (6) | Inden beskrivelsen af de undersøgte foranstaltninger præsenteres den strategiske investeringsfond, Fonds Stratégique d'Investissement (herefter »FSI«), FMEA, CDC Entreprises, som er forvaltningsselskab for FMEA (punkt II.1), samt virksomheden Trèves og de omhandlede foranstaltninger (punkt II.2 nedenfor). Endelig redegøres for begrundelserne for at indlede den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende FMEA's investering og planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer (punkt II.3 nedenfor). |
| --- | --- |

(6)

Inden beskrivelsen af de undersøgte foranstaltninger præsenteres den strategiske investeringsfond, Fonds Stratégique d'Investissement (herefter »FSI«), FMEA, CDC Entreprises, som er forvaltningsselskab for FMEA (punkt II.1), samt virksomheden Trèves og de omhandlede foranstaltninger (punkt II.2 nedenfor). Endelig redegøres for begrundelserne for at indlede den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende FMEA's investering og planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer (punkt II.3 nedenfor).

II.1.   FSI, FMEA og CDC Entreprises

| (7) | På grund af krisen, der begyndte i 2008, oprettede Frankrig den strategiske investeringsfond (herefter »FSI«) for at understøtte sin økonomi. Kort efter stiftede FSI sammen med PSA Peugeot Citroën-koncernen (herefter »PSA«) og Renault-koncernen (herefter »Renault«) FMEA. Hvor FSI har til formål at investere i alle slags virksomheder uanset økonomisk sektor, investerer FMEA kun i leverandører til bilindustrien. |
| --- | --- |

(7)

På grund af krisen, der begyndte i 2008, oprettede Frankrig den strategiske investeringsfond (herefter »FSI«) for at understøtte sin økonomi. Kort efter stiftede FSI sammen med PSA Peugeot Citroën-koncernen (herefter »PSA«) og Renault-koncernen (herefter »Renault«) FMEA. Hvor FSI har til formål at investere i alle slags virksomheder uanset økonomisk sektor, investerer FMEA kun i leverandører til bilindustrien.

| (8) | Den strategiske investeringsfond FSI er en fond på 20 mia. EUR, som den franske regering oprettede i december 2008 til dækning af behovet for egenkapital i virksomheder, som man anser for at være katalysatorer for vækst og konkurrenceevne i den franske økonomi. Ifølge ledelsen i FSI investerer fonden kun i virksomheder, der kan fremvise gode perspektiver for vækst og konkurrenceevne i fransk økonomi. |
| --- | --- |

(8)

Den strategiske investeringsfond FSI er en fond på 20 mia. EUR, som den franske regering oprettede i december 2008 til dækning af behovet for egenkapital i virksomheder, som man anser for at være katalysatorer for vækst og konkurrenceevne i den franske økonomi. Ifølge ledelsen i FSI investerer fonden kun i virksomheder, der kan fremvise gode perspektiver for vækst og konkurrenceevne i fransk økonomi.

| (9) | FSI ejes med 49 % af den franske regering og 51 % af Caisse des Dépôts et Consignation (herefter »CDC«). CDC udgør sammen med sine datterselskaber (4) en offentlig virksomhed, der skal tjene den almene interesse og den økonomiske udvikling i Frankrig, og dens ledelse udpeges ved dekret. |
| --- | --- |

(9)

FSI ejes med 49 % af den franske regering og 51 % af Caisse des Dépôts et Consignation (herefter »CDC«). CDC udgør sammen med sine datterselskaber (4) en offentlig virksomhed, der skal tjene den almene interesse og den økonomiske udvikling i Frankrig, og dens ledelse udpeges ved dekret.

| (10) | Formand for FSI's bestyrelse er CDC's generaldirektør, og ud over formanden består bestyrelsen af seks bestyrelsesmedlemmer, hvoraf en repræsenterer CDC, to repræsenterer staten (generaldirektøren for APE (som forvalter statens aktieandele i virksomheder) og generaldirektøren for DGE (generaldirektoratet for erhvervslivet) og tre repræsenterer virksomhedernes interesser (direktørerne i virksomhederne SCOR, Essilor og Artémis). |
| --- | --- |

(10)

Formand for FSI's bestyrelse er CDC's generaldirektør, og ud over formanden består bestyrelsen af seks bestyrelsesmedlemmer, hvoraf en repræsenterer CDC, to repræsenterer staten (generaldirektøren for APE (som forvalter statens aktieandele i virksomheder) og generaldirektøren for DGE (generaldirektoratet for erhvervslivet) og tre repræsenterer virksomhedernes interesser (direktørerne i virksomhederne SCOR, Essilor og Artémis).

| (11) | FMEA er et investeringsselskab, der har til formål at støtte fremvæksten af konkurrencedygtige leverandører til bilindustrien, som kan tilbyde deres kunder en forsknings- og udviklingskapacitet og en styrket international opfølgning. Det foretager investeringer for maksimalt 60 mio. EUR, udelukkende til gavn for sine egne investorer og enten alene eller sammen med andre private investorer eller investeringsselskaber. |
| --- | --- |

(11)

FMEA er et investeringsselskab, der har til formål at støtte fremvæksten af konkurrencedygtige leverandører til bilindustrien, som kan tilbyde deres kunder en forsknings- og udviklingskapacitet og en styrket international opfølgning. Det foretager investeringer for maksimalt 60 mio. EUR, udelukkende til gavn for sine egne investorer og enten alene eller sammen med andre private investorer eller investeringsselskaber.

| (12) | Oprettelsen af FMEA (25. marts 2009) skete som led i planen om at støtte bilbranchen, som Frankrigs præsident bekendtgjorde den 4. december 2008. Selskabet har fået 600 mio. EUR fra FSI (200 mio. EUR), PSA (200 mio. EUR) og Renault (200 mio. EUR). |
| --- | --- |

(12)

Oprettelsen af FMEA (25. marts 2009) skete som led i planen om at støtte bilbranchen, som Frankrigs præsident bekendtgjorde den 4. december 2008. Selskabet har fået 600 mio. EUR fra FSI (200 mio. EUR), PSA (200 mio. EUR) og Renault (200 mio. EUR).

| (13) | Forvaltningen af FMEA varetages af CDC Entreprises, som er et datterselskab af CDC. Investeringsbeslutningerne træffes således af CDC Entreprises. |
| --- | --- |

(13)

Forvaltningen af FMEA varetages af CDC Entreprises, som er et datterselskab af CDC. Investeringsbeslutningerne træffes således af CDC Entreprises.

| (14) | FMEA har et udvælgelsesudvalg og et investeringsudvalg, der skal udarbejde prospekter, før investeringen realiseres af forvaltningsselskabet CDC Entreprises. Alle tre investorer — PSA, Renault og FSI — er ligeligt repræsenteret i disse udvalg. |
| --- | --- |

(14)

FMEA har et udvælgelsesudvalg og et investeringsudvalg, der skal udarbejde prospekter, før investeringen realiseres af forvaltningsselskabet CDC Entreprises. Alle tre investorer — PSA, Renault og FSI — er ligeligt repræsenteret i disse udvalg.

| (15) | Ifølge FMEA's vedtægter skal udvælgelsesudvalget høres af forvaltningsselskabet om investeringsprojektets strategiske karakter. Udvalgets rådgivende udtalelser er ikke bindende for forvaltningsselskabet. De vedtages med to tredjedeles flertal. |
| --- | --- |

(15)

Ifølge FMEA's vedtægter skal udvælgelsesudvalget høres af forvaltningsselskabet om investeringsprojektets strategiske karakter. Udvalgets rådgivende udtalelser er ikke bindende for forvaltningsselskabet. De vedtages med to tredjedeles flertal.

| (16) | Investeringsudvalget skal høres, før der foretages en investering eller investeringsafvikling, og om enhver afvigelse fra kriterierne og reglerne i investeringspolitikken. Når udvalget udtaler sig om et investeringsprojekt eller et forslag til investeringsafvikling, er det ligeledes en beslutning, som træffes med to tredjedeles flertal og ikke er bindende for forvaltningsselskabet. Hvis en af de tre investorer imidlertid stemmer imod, skal udtalelsen betragtes som en negativ udtalelse. I så fald sendes investeringsprojektet eller forslaget til investeringsafvikling tilbage til udvælgelsesudvalget. |
| --- | --- |

(16)

Investeringsudvalget skal høres, før der foretages en investering eller investeringsafvikling, og om enhver afvigelse fra kriterierne og reglerne i investeringspolitikken. Når udvalget udtaler sig om et investeringsprojekt eller et forslag til investeringsafvikling, er det ligeledes en beslutning, som træffes med to tredjedeles flertal og ikke er bindende for forvaltningsselskabet. Hvis en af de tre investorer imidlertid stemmer imod, skal udtalelsen betragtes som en negativ udtalelse. I så fald sendes investeringsprojektet eller forslaget til investeringsafvikling tilbage til udvælgelsesudvalget.

| (17) | CDC Entreprises er en betydningsfuld investor på markedet for privat egenkapital i Frankrig. Selskabet har pligt til at overholde samtlige regler udstukket af den franske finanstilsynsmyndighed, Autorité des Marchés Financiers, om kapitalforvaltning for tredjemand, især reglerne om uafhængighed i valget af investeringer og forebyggelse af interessekonflikter. CDC Entreprises forvalter bl.a. FSI's investeringer i unoterede små og mellemstore virksomheder og investeringer på vegne af CDC og andre investorer. |
| --- | --- |

(17)

CDC Entreprises er en betydningsfuld investor på markedet for privat egenkapital i Frankrig. Selskabet har pligt til at overholde samtlige regler udstukket af den franske finanstilsynsmyndighed, Autorité des Marchés Financiers, om kapitalforvaltning for tredjemand, især reglerne om uafhængighed i valget af investeringer og forebyggelse af interessekonflikter. CDC Entreprises forvalter bl.a. FSI's investeringer i unoterede små og mellemstore virksomheder og investeringer på vegne af CDC og andre investorer.

| (18) | CDC Entreprises er et 100 % CDC-ejet datterselskab. Bestyrelsesformanden og generaldirektøren for CDC Entreprises udpeges af selskabets bestyrelse, hvis medlemmer er udpeget af CDC. |
| --- | --- |

(18)

CDC Entreprises er et 100 % CDC-ejet datterselskab. Bestyrelsesformanden og generaldirektøren for CDC Entreprises udpeges af selskabets bestyrelse, hvis medlemmer er udpeget af CDC.

| (19) | CDC Entreprises har indgået en bistands- og rådgivningsaftale med FSI, hvorefter et specifikt team fra FSI bistår CDC Entreprises med at forhåndsudvælge investeringsprojekter (feasibility-undersøgelser og risikovurderinger, granskning og hjælp til indførelse af bl.a. disse tiltag) og følge op på de realiserede investeringer. |
| --- | --- |

(19)

CDC Entreprises har indgået en bistands- og rådgivningsaftale med FSI, hvorefter et specifikt team fra FSI bistår CDC Entreprises med at forhåndsudvælge investeringsprojekter (feasibility-undersøgelser og risikovurderinger, granskning og hjælp til indførelse af bl.a. disse tiltag) og følge op på de realiserede investeringer.

| (20) | På grund af den måde, som FMEA's udvalg er organiseret og fungerer på, er det alene CDC Entreprises, der har beføjelser til at tegne FMEA. Udvalgenes beslutninger er ikke bindende for forvaltningsselskabet (med undtagelse af fravigelserne fra investeringspolitikkens kriterier og regler og håndteringen af interessekonflikter, hvilket ikke er relevant i nærværende sag). De franske myndigheder har præciseret, at CDC Entreprises endnu aldrig har fundet det på sin plads at udtale sig om investeringer mod udvalgenes udtalelser. |
| --- | --- |

(20)

På grund af den måde, som FMEA's udvalg er organiseret og fungerer på, er det alene CDC Entreprises, der har beføjelser til at tegne FMEA. Udvalgenes beslutninger er ikke bindende for forvaltningsselskabet (med undtagelse af fravigelserne fra investeringspolitikkens kriterier og regler og håndteringen af interessekonflikter, hvilket ikke er relevant i nærværende sag). De franske myndigheder har præciseret, at CDC Entreprises endnu aldrig har fundet det på sin plads at udtale sig om investeringer mod udvalgenes udtalelser.

| (21) | Den første figur herunder viser de forbindelser, der er mellem den franske stat, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA og Renault.

  Figur 1


  Forbindelserne mellem den franske stat, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA og Renault |
| --- | --- |

(21)

Den første figur herunder viser de forbindelser, der er mellem den franske stat, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA og Renault.

Figur 1

Forbindelserne mellem den franske stat, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA og Renault

Image

II.2   Virksomheden Trèves og de omhandlede foranstaltninger

| (22) | Trèves er en virksomhed, der har specialiseret sig i at fremstille interiørdele til biler. Trèves beskæftigede ca. 6 500 personer før iværksættelsen af den igangværende omstruktureringsplan (omstruktureringsplanen vedrører 1 300 personer). Virksomheden er organiseret med fokus på tre aktiviteter, nemlig lyd (5), sæder og komponenter og tekstiler. Virksomheden havde ni fabrikker (to er i dag lukket) og har forretningsadresse i 14 lande (bl.a. Spanien, Det Forenede Kongerige, Portugal, Slovenien og Den Tjekkiske Republik). Den henter 40 % af omsætningen i Frankrig. De primære kunder er Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan og Toyota. |
| --- | --- |

(22)

Trèves er en virksomhed, der har specialiseret sig i at fremstille interiørdele til biler. Trèves beskæftigede ca. 6 500 personer før iværksættelsen af den igangværende omstruktureringsplan (omstruktureringsplanen vedrører 1 300 personer). Virksomheden er organiseret med fokus på tre aktiviteter, nemlig lyd (5), sæder og komponenter og tekstiler. Virksomheden havde ni fabrikker (to er i dag lukket) og har forretningsadresse i 14 lande (bl.a. Spanien, Det Forenede Kongerige, Portugal, Slovenien og Den Tjekkiske Republik). Den henter 40 % af omsætningen i Frankrig. De primære kunder er Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan og Toyota.

| (23) | Kort før krisens udbrud i 2008 begyndte Trèves at høste udbyttet af sin første omstruktureringsplan, der blev lanceret i 2005 med henblik på at reducere arbejdsstyrken og rationalisere produktionskapaciteten. Da krisen kom, besluttede Trèves at ændre og udbygge sin omstruktureringsplan og udtrykte ønske om at forhandle med långiverne under en forligsprocedure (6). |
| --- | --- |

(23)

Kort før krisens udbrud i 2008 begyndte Trèves at høste udbyttet af sin første omstruktureringsplan, der blev lanceret i 2005 med henblik på at reducere arbejdsstyrken og rationalisere produktionskapaciteten. Da krisen kom, besluttede Trèves at ændre og udbygge sin omstruktureringsplan og udtrykte ønske om at forhandle med långiverne under en forligsprocedure (6).

| (24) | Der blev således indgået en forligsprotokol den 25. maj 2009 mellem aktionæren i Trèves (eneaktionæren holdingselskabet »Severt«), selskaberne i Trèves-koncernen, långiverne (dvs. bankerne) og FMEA. Protokollen bygger på gennemførelsen af en omstruktureringsplan (denne plan er beskrevet i afsnit V.l.l.). |
| --- | --- |

(24)

Der blev således indgået en forligsprotokol den 25. maj 2009 mellem aktionæren i Trèves (eneaktionæren holdingselskabet »Severt«), selskaberne i Trèves-koncernen, långiverne (dvs. bankerne) og FMEA. Protokollen bygger på gennemførelsen af en omstruktureringsplan (denne plan er beskrevet i afsnit V.l.l.).

| (25) | Finansieringen af omstruktureringsplanen blev vurderet til [110-140] (7) mio. EUR. På det grundlag påtog de forskellige parter sig de forpligtelser, der er beskrevet i protokollen af 25. maj 2009. |
| --- | --- |

(25)

Finansieringen af omstruktureringsplanen blev vurderet til [110-140] (7) mio. EUR. På det grundlag påtog de forskellige parter sig de forpligtelser, der er beskrevet i protokollen af 25. maj 2009.

| (26) | Fabrikanterne Peugeot og Renault forpligtede sig til at indskyde 33,3 mio. EUR i forbindelse med finansieringen [...]. |
| --- | --- |

(26)

Fabrikanterne Peugeot og Renault forpligtede sig til at indskyde 33,3 mio. EUR i forbindelse med finansieringen [...].

| (27) | Trèves-koncernen forpligtede sig til at gøre sit bedste for i løbet af 2009 at generere en sum svarende til [5-20] af likviditetsbehovet, nemlig [5-30] mio. EUR. |
| --- | --- |

(27)

Trèves-koncernen forpligtede sig til at gøre sit bedste for i løbet af 2009 at generere en sum svarende til [5-20] af likviditetsbehovet, nemlig [5-30] mio. EUR.

| (28) | Bankerne ydede et nyt banklån på [10-30] mio. EUR. Endvidere bevilgede bankerne et konsolideringslån på [30-60] mio. EUR til dækning af de eksisterende kortsigtede lån ([0-20] mio. EUR) og mellemlangsigtede lån ([30-40] mio. EUR). Det nye lån og konsolideringslånet skal være fuldstændig betalt ud inden [...] 2014. |
| --- | --- |

(28)

Bankerne ydede et nyt banklån på [10-30] mio. EUR. Endvidere bevilgede bankerne et konsolideringslån på [30-60] mio. EUR til dækning af de eksisterende kortsigtede lån ([0-20] mio. EUR) og mellemlangsigtede lån ([30-40] mio. EUR). Det nye lån og konsolideringslånet skal være fuldstændig betalt ud inden [...] 2014.

| (29) | FMEA har bidraget til virksomheden med 55 mio. EUR. Af denne sum blev [40-50] mio. EUR tilført i form af konvertible obligationer med variabel paritet (såkaldte »ORAPA« — obligations remboursables en action à parité ajustable), som giver en kuponrente på [> 8] %. Parallelt hermed blev der indskudt [5-15] mio. EUR ved forhøjelse af kapitalen (tegning af nye stamaktier), hvilket gav FMEA en andel af egenkapitalen i Trèves på [< 50] %. |
| --- | --- |

(29)

FMEA har bidraget til virksomheden med 55 mio. EUR. Af denne sum blev [40-50] mio. EUR tilført i form af konvertible obligationer med variabel paritet (såkaldte »ORAPA« — obligations remboursables en action à parité ajustable), som giver en kuponrente på [> 8] %. Parallelt hermed blev der indskudt [5-15] mio. EUR ved forhøjelse af kapitalen (tegning af nye stamaktier), hvilket gav FMEA en andel af egenkapitalen i Trèves på [< 50] %.

| (30) | De offentlige kreditorer godkendte en plan for omlægning af skatterestancer og sociale restancer til 18,4 mio. EUR [...]. Denne plan består i en omlægning af Trèves's betaling af skatterestancer og sociale restancer samt bøder og morarenter. |
| --- | --- |

(30)

De offentlige kreditorer godkendte en plan for omlægning af skatterestancer og sociale restancer til 18,4 mio. EUR [...]. Denne plan består i en omlægning af Trèves's betaling af skatterestancer og sociale restancer samt bøder og morarenter.

II.3   Begrundelse for indledningen af den formelle procedure

| (31) | Finansieringen af omstruktureringsplanen for Trèves bygger på indskud af ny kapital for i alt [100-200] mio. EUR (dertil kommer konsolideringslånet). Af denne sum har FMEA indskudt 55 mio. EUR. Dertil kommer planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer til 18,4 mio. EUR. I sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure udtrykker Kommissionen tvivl om, hvorvidt de to sidstnævnte foranstaltninger kan betegnes som statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(31)

Finansieringen af omstruktureringsplanen for Trèves bygger på indskud af ny kapital for i alt [100-200] mio. EUR (dertil kommer konsolideringslånet). Af denne sum har FMEA indskudt 55 mio. EUR. Dertil kommer planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer til 18,4 mio. EUR. I sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure udtrykker Kommissionen tvivl om, hvorvidt de to sidstnævnte foranstaltninger kan betegnes som statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.

| (32) | For så vidt angår FMEA's investering, anfører Kommissionen, at flere elementer peger i retning af, at investeringen stammer fra staten. Ved første øjekast forekommer investeringen at være foretaget for statslige midler og kunne tilskrives staten (8). Kommissionens tvivl hidrører navnlig fra iagttagelsen af, hvordan FSI, FMEA og CDC Entreprises fungerer som beskrevet ovenfor. |
| --- | --- |

(32)

For så vidt angår FMEA's investering, anfører Kommissionen, at flere elementer peger i retning af, at investeringen stammer fra staten. Ved første øjekast forekommer investeringen at være foretaget for statslige midler og kunne tilskrives staten (8). Kommissionens tvivl hidrører navnlig fra iagttagelsen af, hvordan FSI, FMEA og CDC Entreprises fungerer som beskrevet ovenfor.

| (33) | Dernæst angiver Kommissionen sin tvivl om, hvorvidt den pågældende investering overholder det markedsøkonomiske investorprincip. Især kunne Kommissionen i betragtning af bilindustriens situation og virksomhedens finansielle vanskeligheder (9) ikke med sikkerhed fastslå, at omstruktureringsplanens hypoteser for det første var troværdige, realistiske og forsigtige, for det andet at værdiansættelsen af Trèves før investeringen var konservativ, og for det tredje at udsigten til en intern rente (herefter »TRI«) på [> 12 %] (10) skulle betragtes som tilstrækkelig i lyset af den risiko, som FMEA løb ved sin investering. |
| --- | --- |

(33)

Dernæst angiver Kommissionen sin tvivl om, hvorvidt den pågældende investering overholder det markedsøkonomiske investorprincip. Især kunne Kommissionen i betragtning af bilindustriens situation og virksomhedens finansielle vanskeligheder (9) ikke med sikkerhed fastslå, at omstruktureringsplanens hypoteser for det første var troværdige, realistiske og forsigtige, for det andet at værdiansættelsen af Trèves før investeringen var konservativ, og for det tredje at udsigten til en intern rente (herefter »TRI«) på [> 12 %] (10) skulle betragtes som tilstrækkelig i lyset af den risiko, som FMEA løb ved sin investering.

| (34) | Med hensyn til planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer overvejer Kommissionen, om den franske stats fremgangsmåde kan sammenlignes med en privat kreditor, der er underlagt de samme betingelser, og som forsøger at inddrive de beløb, vedkommende har til gode. Kommissionen var ikke i besiddelse af alle de elementer, den skulle bruge for at konkludere, at de offentlige kreditorer i medfør af forligsprotokollen af 25. maj 2009 var i en situation, der var mindst lige så gunstig som Trèves's private kreditorer (dvs. bankerne), som ligeledes havde givet tilsagn om at omlægge deres fordringer ved at yde et konsolideringslån. Kommissionen udtrykker således tvivl om, hvorvidt planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer overholder princippet om den private investor, der arbejder under sædvanlige markedsøkonomiske vilkår. |
| --- | --- |

(34)

Med hensyn til planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer overvejer Kommissionen, om den franske stats fremgangsmåde kan sammenlignes med en privat kreditor, der er underlagt de samme betingelser, og som forsøger at inddrive de beløb, vedkommende har til gode. Kommissionen var ikke i besiddelse af alle de elementer, den skulle bruge for at konkludere, at de offentlige kreditorer i medfør af forligsprotokollen af 25. maj 2009 var i en situation, der var mindst lige så gunstig som Trèves's private kreditorer (dvs. bankerne), som ligeledes havde givet tilsagn om at omlægge deres fordringer ved at yde et konsolideringslån. Kommissionen udtrykker således tvivl om, hvorvidt planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer overholder princippet om den private investor, der arbejder under sædvanlige markedsøkonomiske vilkår.

| (35) | Endelig angiver Kommissionen i sin undersøgelsesbeslutning, at hvis de to ovennævnte foranstaltninger skulle betegnes som statsstøtte, kunne deres forenelighed undersøges på baggrund af Kommissionens retningslinjer for støtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (11) (herunder »retningslinjerne«). Kommissionen hævder dog, at den på dette stadium ikke med sikkerhed kan fastslå, at alle betingelser, der kræves i de pågældende retningslinjer, er opfyldt. |
| --- | --- |

(35)

Endelig angiver Kommissionen i sin undersøgelsesbeslutning, at hvis de to ovennævnte foranstaltninger skulle betegnes som statsstøtte, kunne deres forenelighed undersøges på baggrund af Kommissionens retningslinjer for støtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (11) (herunder »retningslinjerne«). Kommissionen hævder dog, at den på dette stadium ikke med sikkerhed kan fastslå, at alle betingelser, der kræves i de pågældende retningslinjer, er opfyldt.

III.   BEMÆRKNINGER FRA DE INTERESSEREDE PARTER

| (36) | Ved brev af 2. juli 2010 sendte Trèves-koncernen sine bemærkninger til Kommissionen. Ifølge Trèves falder de nærmere bestemmelser og betingelser for FMEA's investering i Trèves-koncernen og gennemførelsen af planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer ikke ind under EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(36)

Ved brev af 2. juli 2010 sendte Trèves-koncernen sine bemærkninger til Kommissionen. Ifølge Trèves falder de nærmere bestemmelser og betingelser for FMEA's investering i Trèves-koncernen og gennemførelsen af planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer ikke ind under EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.

| (37) | For det første gør Trèves-koncernen gældende, at tesen om, at støtten kan tilskrives staten, er ugrundet, fordi Trèves-koncernen via FMEA har valgt at forpligte sig over for to bilfabrikanter af international størrelse, som tegner sig for [> 50] % af Trèves's omsætning. Desuden anfægter Trèves-koncernen Kommissionens analyse, ifølge hvilken selskabet har måttet ty til statslige midler, idet Trèves hævder, at FMEA's midler hidrører fra private aktører, og at det forhold, at der var andre private aktører, der investerede i selskabet (dvs. bankerne), beviser, at dette selv var i stand til at finde finansiering på markedet. |
| --- | --- |

(37)

For det første gør Trèves-koncernen gældende, at tesen om, at støtten kan tilskrives staten, er ugrundet, fordi Trèves-koncernen via FMEA har valgt at forpligte sig over for to bilfabrikanter af international størrelse, som tegner sig for [> 50] % af Trèves's omsætning. Desuden anfægter Trèves-koncernen Kommissionens analyse, ifølge hvilken selskabet har måttet ty til statslige midler, idet Trèves hævder, at FMEA's midler hidrører fra private aktører, og at det forhold, at der var andre private aktører, der investerede i selskabet (dvs. bankerne), beviser, at dette selv var i stand til at finde finansiering på markedet.

| (38) | For det andet afviser Trèves-koncernen kategorisk Kommissionens analyse af selskabet Trèves's økonomiske situation i perioden 2005-2008. Ifølge Trèves blander Kommissionen den generelle krise i bilindustrien i 2008 sammen med situationen i selskabet, der oplevede ubrudt og stor vækst i sin omsætning fra 1999 ([500-700] mio. EUR) til 2004 ([900-1 100] mio. EUR). Denne vækst blev hæmmet af krisen, som ramte bilbranchen i anden halvdel af 2008. Omstruktureringsplanerne for 2005 og 2009 havde ikke til formål at afhjælpe likviditetsproblemer, men gik ud på at rationalisere selskabets produktionskapacitet for at give virksomheden et nyt afsæt under de vanskelige konjunkturer og ikke for at sikre dens overlevelse, hvilket bevises af fremgangen i Trèves's EBITDA (12) fra 2005 til 2007 og genopretningen af resultaterne allerede i 2009. |
| --- | --- |

(38)

For det andet afviser Trèves-koncernen kategorisk Kommissionens analyse af selskabet Trèves's økonomiske situation i perioden 2005-2008. Ifølge Trèves blander Kommissionen den generelle krise i bilindustrien i 2008 sammen med situationen i selskabet, der oplevede ubrudt og stor vækst i sin omsætning fra 1999 ([500-700] mio. EUR) til 2004 ([900-1 100] mio. EUR). Denne vækst blev hæmmet af krisen, som ramte bilbranchen i anden halvdel af 2008. Omstruktureringsplanerne for 2005 og 2009 havde ikke til formål at afhjælpe likviditetsproblemer, men gik ud på at rationalisere selskabets produktionskapacitet for at give virksomheden et nyt afsæt under de vanskelige konjunkturer og ikke for at sikre dens overlevelse, hvilket bevises af fremgangen i Trèves's EBITDA (12) fra 2005 til 2007 og genopretningen af resultaterne allerede i 2009.

| (39) | I øvrigt bestrider Trèves-koncernen den betydning, som Kommissionen tillægger den franske industriministers erklæringer om, at Trèves ville være gået konkurs, hvis ikke staten var trådt til. En sådan subjektiv politisk erklæring, der fremsættes i en for samfundet anspændt situation, er ikke relevant for en vurdering af en virksomheds reelle økonomiske og finansielle situation. |
| --- | --- |

(39)

I øvrigt bestrider Trèves-koncernen den betydning, som Kommissionen tillægger den franske industriministers erklæringer om, at Trèves ville være gået konkurs, hvis ikke staten var trådt til. En sådan subjektiv politisk erklæring, der fremsættes i en for samfundet anspændt situation, er ikke relevant for en vurdering af en virksomheds reelle økonomiske og finansielle situation.

| (40) | Derfor skulle FMEA's investering i selskabet Trèves være ubestrideligt fornuftig, både i finansiel og erhvervsmæssig henseende. Selskabet minder om, at FMEA ikke var den eneste investor, men at flere andre potentielle investorer meldte sig, og at flere private partnere investerede parallelt med FMEA. I modsætning til, hvad Kommissionen synes at formode, er der ingen modsætning mellem den finansielle logik og den erhvervsmæssige logik i FMEA's investering. Ifølge Trèves-koncernen er det almindelig praksis i bilindustrien, at en bilfabrikant ejer andele i en af sine leverandører med det formål at styrke de erhvervsmæssige bånd og få et finansielt udbytte af den pågældende leverandørs vækst. |
| --- | --- |

(40)

Derfor skulle FMEA's investering i selskabet Trèves være ubestrideligt fornuftig, både i finansiel og erhvervsmæssig henseende. Selskabet minder om, at FMEA ikke var den eneste investor, men at flere andre potentielle investorer meldte sig, og at flere private partnere investerede parallelt med FMEA. I modsætning til, hvad Kommissionen synes at formode, er der ingen modsætning mellem den finansielle logik og den erhvervsmæssige logik i FMEA's investering. Ifølge Trèves-koncernen er det almindelig praksis i bilindustrien, at en bilfabrikant ejer andele i en af sine leverandører med det formål at styrke de erhvervsmæssige bånd og få et finansielt udbytte af den pågældende leverandørs vækst.

| (41) | For det tredje står Trèves-koncernen fast på princippet om en fornuftig investors handlemåde under markedsøkonomiske vilkår. Faktisk er investeringsbetingelserne ikke blot meget strenge, men også fordelagtige for FMEA. I øvrigt havde selskabet Trèves i 2008-2009 en række væsentlige trumfer på hånden, der kunne sikre en hurtig tilbagevenden til rentabilitet (etablering og vækst i vækstlande, diversificering af fabrikantkundeporteføljen og markant orientering mod forskning og udvikling). Med disse trumfer in mente blev planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer for Trèves udarbejdet på baggrund af forsigtige og fornuftige prognoser efter en tilbundsgående revision af virksomhedens situation. Sluttelig viser selskabet Trèves's gode resultater i 2009-2010, at investeringen var fornuftig. |
| --- | --- |

(41)

For det tredje står Trèves-koncernen fast på princippet om en fornuftig investors handlemåde under markedsøkonomiske vilkår. Faktisk er investeringsbetingelserne ikke blot meget strenge, men også fordelagtige for FMEA. I øvrigt havde selskabet Trèves i 2008-2009 en række væsentlige trumfer på hånden, der kunne sikre en hurtig tilbagevenden til rentabilitet (etablering og vækst i vækstlande, diversificering af fabrikantkundeporteføljen og markant orientering mod forskning og udvikling). Med disse trumfer in mente blev planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer for Trèves udarbejdet på baggrund af forsigtige og fornuftige prognoser efter en tilbundsgående revision af virksomhedens situation. Sluttelig viser selskabet Trèves's gode resultater i 2009-2010, at investeringen var fornuftig.

| (42) | Endelig mener Trèves-koncernen, at hvis FMEA's investering faldt ind under EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, ville denne støtte være forenelig med retningslinjerne, fordi selskabets overlevelse på lang sigt er sikret, og fordi omstruktureringen af Trèves ikke medfører konkurrenceforvridning og er ledsaget af kompenserende foranstaltninger, der allerede delvis er iværksat ([...], produktionskapaciteten er indskrænket, arbejdsstyrken er reduceret, og den del af finansieringen af omstruktureringen af Trèves, som formodes at stamme fra staten, er fortsat begrænset til den mindst mulige andel af omstruktureringsomkostningerne). |
| --- | --- |

(42)

Endelig mener Trèves-koncernen, at hvis FMEA's investering faldt ind under EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, ville denne støtte være forenelig med retningslinjerne, fordi selskabets overlevelse på lang sigt er sikret, og fordi omstruktureringen af Trèves ikke medfører konkurrenceforvridning og er ledsaget af kompenserende foranstaltninger, der allerede delvis er iværksat ([...], produktionskapaciteten er indskrænket, arbejdsstyrken er reduceret, og den del af finansieringen af omstruktureringen af Trèves, som formodes at stamme fra staten, er fortsat begrænset til den mindst mulige andel af omstruktureringsomkostningerne).

| (43) | Med hensyn til planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer mener Trèves-koncernen først og fremmest, at den overholder princippet om en privat kreditors adfærd under markedsøkonomiske forhold. Dernæst, at Kommissionen ikke kan forudsætte, at det i praksis udelukker muligheden for en fornuftig omlægningsplan fra de finansielle myndigheders side, hvis Kommissionen skulle fastslå, at der var tale om støtte. Omlægningsplanen indeholder nemlig bestemmelser om bøder og morarenter, en højere rente end den lovbestemte rente, som en privat kreditor kan kræve, panterettigheder i fast ejendom [...], foruden at de offentlige myndigheder trådte til samtidig med private kreditorer. |
| --- | --- |

(43)

Med hensyn til planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer mener Trèves-koncernen først og fremmest, at den overholder princippet om en privat kreditors adfærd under markedsøkonomiske forhold. Dernæst, at Kommissionen ikke kan forudsætte, at det i praksis udelukker muligheden for en fornuftig omlægningsplan fra de finansielle myndigheders side, hvis Kommissionen skulle fastslå, at der var tale om støtte. Omlægningsplanen indeholder nemlig bestemmelser om bøder og morarenter, en højere rente end den lovbestemte rente, som en privat kreditor kan kræve, panterettigheder i fast ejendom [...], foruden at de offentlige myndigheder trådte til samtidig med private kreditorer.

| (44) | Ved brev af 22. juni 2010 sendte FMEA sine bemærkninger til Kommissionen. FMEA afviser betegnelsen af sin investering i selskabet Trèves som statsstøtte på grund af den selvbestemmelse, som fonden har, primært til at vælge sine investeringer og dernæst i måden at nå sine mål på. |
| --- | --- |

(44)

Ved brev af 22. juni 2010 sendte FMEA sine bemærkninger til Kommissionen. FMEA afviser betegnelsen af sin investering i selskabet Trèves som statsstøtte på grund af den selvbestemmelse, som fonden har, primært til at vælge sine investeringer og dernæst i måden at nå sine mål på.

| (45) | FMEA holder fast i, at den er helt uafhængig i sit valg af investeringer. Denne selvbestemmelse hidrører ikke blot fra dens vedtægter, men også forvaltningen af den. FMEA har som investeringsselskab et forvaltningsselskab, der selv er underlagt regler for kapitalforvaltning for tredjemand. Forvaltningsselskabets vedtægtsbestemte uafhængighed i valget af investeringer, idet det handler i investorernes formueinteresse, bidrager til at sikre FMEA's selvbestemmelse i investeringsbeslutninger. Med hensyn til FMEA's to rådgivende udvalg, udvælgelsesudvalget og investeringsudvalget, kan deres udtalelser kun besluttes med en af de to fabrikanters godkendelse. Hidtil er forvaltningsselskabet CDC Entreprises aldrig afveget fra udvalgenes udtalelser. Derfor har de private investorer Renault og Peugeot den største indflydelse på udvælgelsen og definitionen af investeringsprojekterne. |
| --- | --- |

(45)

FMEA holder fast i, at den er helt uafhængig i sit valg af investeringer. Denne selvbestemmelse hidrører ikke blot fra dens vedtægter, men også forvaltningen af den. FMEA har som investeringsselskab et forvaltningsselskab, der selv er underlagt regler for kapitalforvaltning for tredjemand. Forvaltningsselskabets vedtægtsbestemte uafhængighed i valget af investeringer, idet det handler i investorernes formueinteresse, bidrager til at sikre FMEA's selvbestemmelse i investeringsbeslutninger. Med hensyn til FMEA's to rådgivende udvalg, udvælgelsesudvalget og investeringsudvalget, kan deres udtalelser kun besluttes med en af de to fabrikanters godkendelse. Hidtil er forvaltningsselskabet CDC Entreprises aldrig afveget fra udvalgenes udtalelser. Derfor har de private investorer Renault og Peugeot den største indflydelse på udvælgelsen og definitionen af investeringsprojekterne.

| (46) | I øvrigt illustrerer FMEA's investering i selskabet Trèves FMEA's investeringspolitik, som begunstiger virksomheder med stor innovationskapacitet og stort vækst- og rentabilitetspotentiale blandt leverandørerne til bilindustrien. Og selskabet Trèves er en førende europæisk leverandør, som i øvrigt [...] var interessant for andre private investeringsfonde. Den klare forbedring af selskabets resultat allerede i 2010 beviser, at Trèves's omstruktureringsplan var realistisk og relevant. Selskabets forbigående vanskeligheder som følge af den økonomiske og finansielle krise gjorde det ligeledes muligt for FMEA at forhandle en investering på plads på meget beskyttende vilkår. |
| --- | --- |

(46)

I øvrigt illustrerer FMEA's investering i selskabet Trèves FMEA's investeringspolitik, som begunstiger virksomheder med stor innovationskapacitet og stort vækst- og rentabilitetspotentiale blandt leverandørerne til bilindustrien. Og selskabet Trèves er en førende europæisk leverandør, som i øvrigt [...] var interessant for andre private investeringsfonde. Den klare forbedring af selskabets resultat allerede i 2010 beviser, at Trèves's omstruktureringsplan var realistisk og relevant. Selskabets forbigående vanskeligheder som følge af den økonomiske og finansielle krise gjorde det ligeledes muligt for FMEA at forhandle en investering på plads på meget beskyttende vilkår.

| (47) | FMEA mener derfor, at dens investering ikke kan betegnes som statsstøtte. |
| --- | --- |

(47)

FMEA mener derfor, at dens investering ikke kan betegnes som statsstøtte.

| (48) | Ved brev af 6. juli 2010 sendte Renault sine bemærkninger til Kommissionen. Renault bestrider først og fremmest Kommissionens påstande om, at dens investormedlemskab af FMEA skulle være knyttet til det lån, som staten ydede selskabet i april 2009. Renault minder om, at det ved stiftelsen af fonden den 20. januar 2009 (13) ikke var i besiddelse af oplysninger om et eventuelt fremtidigt lån, som staten ville yde fabrikanterne. Formålet med lånet, som Renault fik i april 2009, var at finansiere virksomhedens generelle likviditetsbehov, fordi finansmarkederne frøs til i fjerde kvartal af 2008 og første kvartal af 2009. |
| --- | --- |

(48)

Ved brev af 6. juli 2010 sendte Renault sine bemærkninger til Kommissionen. Renault bestrider først og fremmest Kommissionens påstande om, at dens investormedlemskab af FMEA skulle være knyttet til det lån, som staten ydede selskabet i april 2009. Renault minder om, at det ved stiftelsen af fonden den 20. januar 2009 (13) ikke var i besiddelse af oplysninger om et eventuelt fremtidigt lån, som staten ville yde fabrikanterne. Formålet med lånet, som Renault fik i april 2009, var at finansiere virksomhedens generelle likviditetsbehov, fordi finansmarkederne frøs til i fjerde kvartal af 2008 og første kvartal af 2009.

| (49) | I øvrigt var Renaults optagelse i FMEA begrundet i både økonomi, erhvervsmæssige hensyn og finansielle forhold. Det er nemlig strategisk og finansielt nødvendigt for Renault at konsolidere sine forsyninger på langt sigt ved at støtte sig til sunde og konkurrencedygtige leverandører og samtidig forvente et afkast af sine finansielle investeringer. FMEA tillader således Renault at investere i virksomheder, der er uundværlige for branchen som selskabet Trèves, der fortsat er en væsentlig leverandør til den europæiske bilindustri. Derfor følger FMEA i sine investeringer samme taktik som Renault, der er en fornuftig investor, der arbejder under markedsøkonomiske vilkår. |
| --- | --- |

(49)

I øvrigt var Renaults optagelse i FMEA begrundet i både økonomi, erhvervsmæssige hensyn og finansielle forhold. Det er nemlig strategisk og finansielt nødvendigt for Renault at konsolidere sine forsyninger på langt sigt ved at støtte sig til sunde og konkurrencedygtige leverandører og samtidig forvente et afkast af sine finansielle investeringer. FMEA tillader således Renault at investere i virksomheder, der er uundværlige for branchen som selskabet Trèves, der fortsat er en væsentlig leverandør til den europæiske bilindustri. Derfor følger FMEA i sine investeringer samme taktik som Renault, der er en fornuftig investor, der arbejder under markedsøkonomiske vilkår.

| (50) | Endelig deler selskabet Renault uforbeholdent de synspunkter, som FMEA fremsætter i sit svar på Kommissionens beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure, vedrørende sin rolle i forvaltningen af FMEA, dennes funktionsmåde og selvbestemmelse og dens forvaltningsselskabs selvbestemmelse i forhold til de offentlige myndigheder. |
| --- | --- |

(50)

Endelig deler selskabet Renault uforbeholdent de synspunkter, som FMEA fremsætter i sit svar på Kommissionens beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure, vedrørende sin rolle i forvaltningen af FMEA, dennes funktionsmåde og selvbestemmelse og dens forvaltningsselskabs selvbestemmelse i forhold til de offentlige myndigheder.

| (51) | Ved brev af 6. juli 2010 sendte PSA sine bemærkninger til Kommissionen. Ifølge PSA er FMEA's investering i selskabet Trèves ikke kun rentabel, men modsvarer også dens økonomiske og strategiske interesser. |
| --- | --- |

(51)

Ved brev af 6. juli 2010 sendte PSA sine bemærkninger til Kommissionen. Ifølge PSA er FMEA's investering i selskabet Trèves ikke kun rentabel, men modsvarer også dens økonomiske og strategiske interesser.

| (52) | PSA's medlemskab af FMEA skyldes, at bilfabrikanten og fonden begge ønsker at investere i strategiske virksomheder med stor innovationskapacitet, som er i stand til at sikre forsyningssikkerheden og konsolidere leverandørerne til bilindustrien på optimal vis. I øvrigt mener PSA, at FMEA's investering opfylder dens krav til rentabilitet set ud fra risikoen. |
| --- | --- |

(52)

PSA's medlemskab af FMEA skyldes, at bilfabrikanten og fonden begge ønsker at investere i strategiske virksomheder med stor innovationskapacitet, som er i stand til at sikre forsyningssikkerheden og konsolidere leverandørerne til bilindustrien på optimal vis. I øvrigt mener PSA, at FMEA's investering opfylder dens krav til rentabilitet set ud fra risikoen.

| (53) | Endelig fastholder PSA, at beslutningen om at gå med i FMEA ikke var betinget af indgåelsen af en låneaftale om 3 mia. EUR mellem den franske stat og bilfabrikanten i marts 2009 eller omvendt. |
| --- | --- |

(53)

Endelig fastholder PSA, at beslutningen om at gå med i FMEA ikke var betinget af indgåelsen af en låneaftale om 3 mia. EUR mellem den franske stat og bilfabrikanten i marts 2009 eller omvendt.

| (54) | Ved brev af 23. juni 2010 sendte en konkurrent til Trèves, som ønsker at være anonym, sine bemærkninger til Kommissionen. Konkurrenten er enig i Kommissionens analyser, der er beskrevet i undersøgelsesbeslutningen af 29. januar 2010. Den mener da også, at selskabet Trèves havde økonomiske vanskeligheder inden starten på den økonomiske krise og dermed ikke kan nyde godt af midlertidige EU-foranstaltninger. I øvrigt skal den statsstøtte, som Trèves eventuelt kunne få uanset sin økonomiske situation, være ledsaget af omfattende kompenserende foranstaltninger på grund af de meget mærkbare negative virkninger for konkurrencen. Så at give statsstøtte med det ene formål at holde en virksomhed kunstigt i live i en sektor med strukturel overkapacitet på langt sigt er ikke berettiget. Konkurrenten mener, at selskabet Trèves burde være forpligtet til at begrænse sin tilstedeværelse på markederne ved at sælge sine datterselskaber eller reducere sine aktiviteter drastisk og bidrage mere med egne midler til sin omstrukturering. |
| --- | --- |

(54)

Ved brev af 23. juni 2010 sendte en konkurrent til Trèves, som ønsker at være anonym, sine bemærkninger til Kommissionen. Konkurrenten er enig i Kommissionens analyser, der er beskrevet i undersøgelsesbeslutningen af 29. januar 2010. Den mener da også, at selskabet Trèves havde økonomiske vanskeligheder inden starten på den økonomiske krise og dermed ikke kan nyde godt af midlertidige EU-foranstaltninger. I øvrigt skal den statsstøtte, som Trèves eventuelt kunne få uanset sin økonomiske situation, være ledsaget af omfattende kompenserende foranstaltninger på grund af de meget mærkbare negative virkninger for konkurrencen. Så at give statsstøtte med det ene formål at holde en virksomhed kunstigt i live i en sektor med strukturel overkapacitet på langt sigt er ikke berettiget. Konkurrenten mener, at selskabet Trèves burde være forpligtet til at begrænse sin tilstedeværelse på markederne ved at sælge sine datterselskaber eller reducere sine aktiviteter drastisk og bidrage mere med egne midler til sin omstrukturering.

| (55) | Ved brev af 15. juni 2010 sendte det italienske ministerium for økonomisk udvikling sine bemærkninger til Kommissionen. Det erklærer sig enigt i Kommissionens »argumenter« (14) på to grundlæggende punkter, nemlig at FMEA's investering uden tvivl udgør statsstøtte på grund af den afgørende tilstedeværelse af offentlige midler, og at denne type støtte er beregnet til at understøtte virksomheder, der indtil andet kvartal af 2008 havde vanskeligheder ifølge retningslinjerne. |
| --- | --- |

(55)

Ved brev af 15. juni 2010 sendte det italienske ministerium for økonomisk udvikling sine bemærkninger til Kommissionen. Det erklærer sig enigt i Kommissionens »argumenter« (14) på to grundlæggende punkter, nemlig at FMEA's investering uden tvivl udgør statsstøtte på grund af den afgørende tilstedeværelse af offentlige midler, og at denne type støtte er beregnet til at understøtte virksomheder, der indtil andet kvartal af 2008 havde vanskeligheder ifølge retningslinjerne.

IV.   FRANKRIGS BEMÆRKNINGER

| (56) | Ved brev af 25. marts 2010 sendte de franske myndigheder deres bemærkninger til Kommissionen efter indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure, som blev besluttet den 29. januar 2010. |
| --- | --- |

(56)

Ved brev af 25. marts 2010 sendte de franske myndigheder deres bemærkninger til Kommissionen efter indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure, som blev besluttet den 29. januar 2010.

| (57) | Ifølge de franske myndigheder falder de nærmere bestemmelser og betingelser for FMEA's investering i selskabet Trèves ikke ind under EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, idet investeringen ikke er foretaget for statens midler, men for midler, der hovedsagelig er private og ikke kan tilskrives staten. Hvis FMEA's midler alligevel kunne betragtes som statslige midler, eller investeringsbeslutningen kunne tilskrives staten, mener de franske myndigheder, at denne investering har alle de karakteristika, der gælder for en fornuftig investering under markedsøkonomiske vilkår. I øvrigt mener de ligeledes, at omlægningen af skatterestancer og sociale restancer, som de offentlige kreditorer har indrømmet selskabet, opfylder kriterierne for en privat kreditor, der forsøger at inddrive de beløb, han har til gode. |
| --- | --- |

(57)

Ifølge de franske myndigheder falder de nærmere bestemmelser og betingelser for FMEA's investering i selskabet Trèves ikke ind under EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, idet investeringen ikke er foretaget for statens midler, men for midler, der hovedsagelig er private og ikke kan tilskrives staten. Hvis FMEA's midler alligevel kunne betragtes som statslige midler, eller investeringsbeslutningen kunne tilskrives staten, mener de franske myndigheder, at denne investering har alle de karakteristika, der gælder for en fornuftig investering under markedsøkonomiske vilkår. I øvrigt mener de ligeledes, at omlægningen af skatterestancer og sociale restancer, som de offentlige kreditorer har indrømmet selskabet, opfylder kriterierne for en privat kreditor, der forsøger at inddrive de beløb, han har til gode.

| (58) | De franske myndigheder hævder, at FMEA's investering på ingen måde har at gøre med overførsel af statslige midler i henhold til retspraksis i sagen »Stardust Marine« (15). FMEA's midler er, for så vidt angår bilfabrikanterne PSA og Renault (2/3), rent private midler og, for så vidt angår FSI's andel (1/3), midler, som ikke er underlagt statens faste kontrol, om end de oprindelig er offentlige. FSI, der bygger på samme model som et privat investeringsselskab, er stiftet i form af et aktieselskab i konkurrence med andre private investeringsselskaber. FSI foretager langsigtede investeringer med rentabilitet for øje. |
| --- | --- |

(58)

De franske myndigheder hævder, at FMEA's investering på ingen måde har at gøre med overførsel af statslige midler i henhold til retspraksis i sagen »Stardust Marine« (15). FMEA's midler er, for så vidt angår bilfabrikanterne PSA og Renault (2/3), rent private midler og, for så vidt angår FSI's andel (1/3), midler, som ikke er underlagt statens faste kontrol, om end de oprindelig er offentlige. FSI, der bygger på samme model som et privat investeringsselskab, er stiftet i form af et aktieselskab i konkurrence med andre private investeringsselskaber. FSI foretager langsigtede investeringer med rentabilitet for øje.

| (59) | I øvrigt hører FMEA's forvaltningsselskab CDC Entreprises i kraft af sine vedtægter og sin funktionsmåde ikke ind under de offentlige myndigheder. Ifølge sine vedtægter er selskabet juridisk uafhængigt af CDC og investerer udelukkende til gavn for sine investorer i konkurrence eller sammen med private investorer. CDC Entreprises er således en fuldstændig uafhængig forvalter af FMEA's midler. Med hensyn til investeringen i Trèves har den fulgt anbefalingerne fra FMEA's udvælgelsesudvalg og investeringsudvalg uden nogen indblanding fra staten. Derfor konkluderer de franske myndigheder dels, at de investerede midler ikke er statslige, idet de ikke konstant er underlagt offentlig kontrol og dermed til rådighed for nationale myndigheder, dels at beslutningen om at investere ikke kan tilskrives staten, idet CDC Entreprises udelukkende handler i FMEA's investorers interesse og i fuld uafhængighed. |
| --- | --- |

(59)

I øvrigt hører FMEA's forvaltningsselskab CDC Entreprises i kraft af sine vedtægter og sin funktionsmåde ikke ind under de offentlige myndigheder. Ifølge sine vedtægter er selskabet juridisk uafhængigt af CDC og investerer udelukkende til gavn for sine investorer i konkurrence eller sammen med private investorer. CDC Entreprises er således en fuldstændig uafhængig forvalter af FMEA's midler. Med hensyn til investeringen i Trèves har den fulgt anbefalingerne fra FMEA's udvælgelsesudvalg og investeringsudvalg uden nogen indblanding fra staten. Derfor konkluderer de franske myndigheder dels, at de investerede midler ikke er statslige, idet de ikke konstant er underlagt offentlig kontrol og dermed til rådighed for nationale myndigheder, dels at beslutningen om at investere ikke kan tilskrives staten, idet CDC Entreprises udelukkende handler i FMEA's investorers interesse og i fuld uafhængighed.

| (60) | For så vidt angår FMEA's investerings overholdelse af princippet om en fornuftig investors handlemåde under markedsøkonomiske vilkår, minder de franske myndigheder om, at FMEA's investeringspolitik begunstiger rentable projekter, der er strategiske for bilindustrien og har et stærkt vækstpotentiale og stor innovationskapacitet. I Trèves's tilfælde er investeringen foretaget på basis af en realistisk og stram forretningsplan, der er kontrolleret af flere private analytikere. Og FMEA erhvervede kapitalandele i Trèves's egenkapital og tegnede ORAPA samtidig med andre private investorer og på de samme vilkår (investeringer på lige fod). Ifølge de franske myndigheder er disse elementer tilstrækkelige til at fastslå investeringens overensstemmelse med praksis for markedet. |
| --- | --- |

(60)

For så vidt angår FMEA's investerings overholdelse af princippet om en fornuftig investors handlemåde under markedsøkonomiske vilkår, minder de franske myndigheder om, at FMEA's investeringspolitik begunstiger rentable projekter, der er strategiske for bilindustrien og har et stærkt vækstpotentiale og stor innovationskapacitet. I Trèves's tilfælde er investeringen foretaget på basis af en realistisk og stram forretningsplan, der er kontrolleret af flere private analytikere. Og FMEA erhvervede kapitalandele i Trèves's egenkapital og tegnede ORAPA samtidig med andre private investorer og på de samme vilkår (investeringer på lige fod). Ifølge de franske myndigheder er disse elementer tilstrækkelige til at fastslå investeringens overensstemmelse med praksis for markedet.

| (61) | Hvad angår anvendelsen af kriteriet om en privat kreditors adfærd under markedsøkonomiske forhold, vurderer de franske myndigheder, at planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer, der blev indrømmet Trèves, er tro mod tanken bag anvendelsen af dette kriterium, nemlig at den offentlige kreditor i lighed med den private skal forsøge at inddrive de beløb, de har til gode hos en debitor i finansielle vanskeligheder. De franske myndigheder præciserer først og fremmest, at Trèves-koncernen hverken har fået eftergivet skatterestancer eller sociale restancer. De mener, at de to grundlæggende elementer, det gør det muligt at vurdere kriteriet om den private kreditor, nemlig forekomsten af bøder og morarenter og den anvendte rente, er opfyldt i det foreliggende tilfælde. Faktisk rummer omlægningsplanen morarenter og bøder, der er fastsat forud for tilsagnet om planen, og de indgår i beregningen af de månedlige beløb, som Trèves skal betale. Dette er i øvrigt i overensstemmelse med artikel 1153 i den franske civillov (code civil), hvorefter forsinkelse af betaling af et skyldigt beløb til en privat kreditor i mangel af kontraktvilkår straffes med morarenter til den lovbestemte rente. Denne rente var 3,79 % i 2009, hvor omlægningsplanen blev fastlagt, mens den årlige rente over hele omlægningsplanens varighed er ca. [5-10] %. Subsidiært minder de franske myndigheder om, at også de banker, der ydede lån til Trèves-koncernen, tilbød en omlægning af deres egne passiver i form af et konsolideringslån — samtidig med planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer. Trèves's private kreditorer har således også givet betalingslettelser for at sikre tilbagebetalingen af deres fordringer. |
| --- | --- |

(61)

Hvad angår anvendelsen af kriteriet om en privat kreditors adfærd under markedsøkonomiske forhold, vurderer de franske myndigheder, at planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer, der blev indrømmet Trèves, er tro mod tanken bag anvendelsen af dette kriterium, nemlig at den offentlige kreditor i lighed med den private skal forsøge at inddrive de beløb, de har til gode hos en debitor i finansielle vanskeligheder. De franske myndigheder præciserer først og fremmest, at Trèves-koncernen hverken har fået eftergivet skatterestancer eller sociale restancer. De mener, at de to grundlæggende elementer, det gør det muligt at vurdere kriteriet om den private kreditor, nemlig forekomsten af bøder og morarenter og den anvendte rente, er opfyldt i det foreliggende tilfælde. Faktisk rummer omlægningsplanen morarenter og bøder, der er fastsat forud for tilsagnet om planen, og de indgår i beregningen af de månedlige beløb, som Trèves skal betale. Dette er i øvrigt i overensstemmelse med artikel 1153 i den franske civillov (code civil), hvorefter forsinkelse af betaling af et skyldigt beløb til en privat kreditor i mangel af kontraktvilkår straffes med morarenter til den lovbestemte rente. Denne rente var 3,79 % i 2009, hvor omlægningsplanen blev fastlagt, mens den årlige rente over hele omlægningsplanens varighed er ca. [5-10] %. Subsidiært minder de franske myndigheder om, at også de banker, der ydede lån til Trèves-koncernen, tilbød en omlægning af deres egne passiver i form af et konsolideringslån — samtidig med planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer. Trèves's private kreditorer har således også givet betalingslettelser for at sikre tilbagebetalingen af deres fordringer.

| (62) | De franske myndigheder konstaterer for det første, at hovedparten af de fremsendte bemærkninger bekræfter, at FMEA's investering i selskabet Trèves ikke kan betegnes som statsstøtte. Derfor vil de franske myndigheder ikke kommentere disse bemærkninger yderligere. |
| --- | --- |

(62)

De franske myndigheder konstaterer for det første, at hovedparten af de fremsendte bemærkninger bekræfter, at FMEA's investering i selskabet Trèves ikke kan betegnes som statsstøtte. Derfor vil de franske myndigheder ikke kommentere disse bemærkninger yderligere.

| (63) | Derimod ønsker de franske myndigheder, for så vidt angår bemærkningerne fra de italienske myndigheder og det anonyme selskab, der præsenterer sig som en konkurrent til Trèves, at sende Kommissionen følgende bemærkninger: |
| --- | --- |

(63)

Derimod ønsker de franske myndigheder, for så vidt angår bemærkningerne fra de italienske myndigheder og det anonyme selskab, der præsenterer sig som en konkurrent til Trèves, at sende Kommissionen følgende bemærkninger:

| (64) | De franske myndigheder konstaterer, at de italienske myndigheder nøjes med at hævde, at FMEA's investering i selskabet Trèves bør betegnes som statsstøtte på grund af den »afgørende rolle«, som de offentlige midler spiller heri. De påviser eller begrunder ikke på nogen måde deres påstand. |
| --- | --- |

(64)

De franske myndigheder konstaterer, at de italienske myndigheder nøjes med at hævde, at FMEA's investering i selskabet Trèves bør betegnes som statsstøtte på grund af den »afgørende rolle«, som de offentlige midler spiller heri. De påviser eller begrunder ikke på nogen måde deres påstand.

| (65) | De franske myndigheder mener desuden, at det konkurrerende selskab ligeledes formoder uden at påvise det, at der er tale om statsstøtte, som ville være uforenelig med retningslinjerne og med den midlertidige ramme, som Kommissionen vedtog i december 2008 i forbindelse med den økonomiske krise og finanskrisen. De elementer, som dette selskab støtter sig til, er enten unøjagtige eller taget ud af deres sammenhæng og dermed genstand for en fejlagtig eller delvis fortolkning. |
| --- | --- |

(65)

De franske myndigheder mener desuden, at det konkurrerende selskab ligeledes formoder uden at påvise det, at der er tale om statsstøtte, som ville være uforenelig med retningslinjerne og med den midlertidige ramme, som Kommissionen vedtog i december 2008 i forbindelse med den økonomiske krise og finanskrisen. De elementer, som dette selskab støtter sig til, er enten unøjagtige eller taget ud af deres sammenhæng og dermed genstand for en fejlagtig eller delvis fortolkning.

V.   VURDERING AF DE UNDERSØGTE FORANSTALTNINGER

| (66) | Når Kommissionen undersøger en national foranstaltning, skal den først undersøge, om foranstaltningen kan betegnes som statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF. Når det er fastslået, kan Kommissionen vurdere, i hvilket omfang foranstaltningen kan betragtes som forenelig med det indre marked på grundlag af de undtagelser fra princippet om forbud mod statsstøtte, som er tilladt ifølge TEUF. Hvis den undersøgte foranstaltning ikke udgør statsstøtte, er der ikke anledning til at undersøge dens forenelighed. |
| --- | --- |

(66)

Når Kommissionen undersøger en national foranstaltning, skal den først undersøge, om foranstaltningen kan betegnes som statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF. Når det er fastslået, kan Kommissionen vurdere, i hvilket omfang foranstaltningen kan betragtes som forenelig med det indre marked på grundlag af de undtagelser fra princippet om forbud mod statsstøtte, som er tilladt ifølge TEUF. Hvis den undersøgte foranstaltning ikke udgør statsstøtte, er der ikke anledning til at undersøge dens forenelighed.

V.1.   Vurdering af, om der er tale om statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1

| (67) | Efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

(67)

Efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| (68) | I denne bestemmelse nævnes de kriterier, ifølge hvilke en national foranstaltning kan betegnes som statsstøtte. Som Domstolen minder om i sin dom af 15. juni 2006, er disse kriterier »en sådan foranstaltnings finansiering af staten eller ved hjælp af statsmidler, tilstedeværelsen af en fordel for en virksomhed, den nævnte foranstaltnings selektivitet samt foranstaltningens indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne og den konkurrenceforvridning, der følger heraf« (16). |
| --- | --- |

(68)

I denne bestemmelse nævnes de kriterier, ifølge hvilke en national foranstaltning kan betegnes som statsstøtte. Som Domstolen minder om i sin dom af 15. juni 2006, er disse kriterier »en sådan foranstaltnings finansiering af staten eller ved hjælp af statsmidler, tilstedeværelsen af en fordel for en virksomhed, den nævnte foranstaltnings selektivitet samt foranstaltningens indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne og den konkurrenceforvridning, der følger heraf« (16).

| (69) | Disse kriterier er kumulative og skal således alle være opfyldt, for at en foranstaltning kan betegnes som statsstøtte. Så snart Kommissionen fastslår, at et af kriterierne ikke er opfyldt, kan den derefter med sikkerhed fastslå, at den undersøgte foranstaltning ikke udgør statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(69)

Disse kriterier er kumulative og skal således alle være opfyldt, for at en foranstaltning kan betegnes som statsstøtte. Så snart Kommissionen fastslår, at et af kriterierne ikke er opfyldt, kan den derefter med sikkerhed fastslå, at den undersøgte foranstaltning ikke udgør statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.

V.1.1.   FMEA's investering på 55 mio. EUR

| (70) | Med hensyn til FMEA's investering i Trèves på 55 mio. EUR skal det først og fremmest verificeres, at kriteriet om fordel er opfyldt. |
| --- | --- |

(70)

Med hensyn til FMEA's investering i Trèves på 55 mio. EUR skal det først og fremmest verificeres, at kriteriet om fordel er opfyldt.

| (71) | Ifølge fast retspraksis (17) udgør indskud af kapital i en virksomhed ikke statsstøtte, hvis dette indskud foretages under omstændigheder, som ville være acceptable for en privat investor, der arbejder under sædvanlige markedsøkonomiske vilkår (»det markedsøkonomiske investorprincip«). |
| --- | --- |

(71)

Ifølge fast retspraksis (17) udgør indskud af kapital i en virksomhed ikke statsstøtte, hvis dette indskud foretages under omstændigheder, som ville være acceptable for en privat investor, der arbejder under sædvanlige markedsøkonomiske vilkår (»det markedsøkonomiske investorprincip«).

| (72) | Hvis man i den forbindelse forestiller sig, at FMEA sælger sin andel i Trèves i løbet af 2012, er den interne rente (»TRI«), som FMEA beregner af sin investering, [> 12 %] pro anno. Denne rente udgør rentabiliteten før skat af hele FMEA's investering, dvs. dels det direkte kapitalindskud på [5-15] mio. EUR, dels de [40-50] mio. EUR, der blev tilført i form af konvertible obligationer (ORAPA). |
| --- | --- |

(72)

Hvis man i den forbindelse forestiller sig, at FMEA sælger sin andel i Trèves i løbet af 2012, er den interne rente (»TRI«), som FMEA beregner af sin investering, [> 12 %] pro anno. Denne rente udgør rentabiliteten før skat af hele FMEA's investering, dvs. dels det direkte kapitalindskud på [5-15] mio. EUR, dels de [40-50] mio. EUR, der blev tilført i form af konvertible obligationer (ORAPA).

| (73) | Med henblik på at vurdere, om det markedsøkonomiske investorprincip er overholdt, skal Kommissionen tage stilling til følgende spørgsmål:






  a. | Er den omstruktureringsplan for Trèves, som FMEA har investeret på grundlag af, troværdig og realistisk? |
| --- | --- | --- |

(73)

Med henblik på at vurdere, om det markedsøkonomiske investorprincip er overholdt, skal Kommissionen tage stilling til følgende spørgsmål:

a.

Er den omstruktureringsplan for Trèves, som FMEA har investeret på grundlag af, troværdig og realistisk?

| b. | Er Trèves-koncernen blevet værdiansat på en hensigtsmæssig måde, inden FMEA indskød sin kapital på [5-15] mio. EUR? |
| --- | --- |

b.

Er Trèves-koncernen blevet værdiansat på en hensigtsmæssig måde, inden FMEA indskød sin kapital på [5-15] mio. EUR?

| c. | Var de hypoteser i omstruktureringsplanen, der er lagt til grund for TRI, rimelige og realistiske på det tidspunkt, hvor FMEA foretog sin investering? |
| --- | --- |

c.

Var de hypoteser i omstruktureringsplanen, der er lagt til grund for TRI, rimelige og realistiske på det tidspunkt, hvor FMEA foretog sin investering?

| d. | Er en forventet TRI på [> 12 %] tilstrækkelig? |
| --- | --- |

d.

Er en forventet TRI på [> 12 %] tilstrækkelig?

| (74) | Kommissionen vil til svarene på spørgsmål b) og d) føje betragtninger over henholdsvis FMEA's investeringsstruktur og fordelingen af gevinsten. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen vil til svarene på spørgsmål b) og d) føje betragtninger over henholdsvis FMEA's investeringsstruktur og fordelingen af gevinsten.

| (75) | Med svarene på disse spørgsmål kan Kommissionen fastslå, om FMEA har handlet på vilkår, der er sammenlignelige med dem, som en privat investor ville have krævet i forbindelse med en investering, som er risikobetonet som følge af dels bilindustriens situation på investeringstidspunktet, dels virksomhedens finansielle vanskeligheder. |
| --- | --- |

(75)

Med svarene på disse spørgsmål kan Kommissionen fastslå, om FMEA har handlet på vilkår, der er sammenlignelige med dem, som en privat investor ville have krævet i forbindelse med en investering, som er risikobetonet som følge af dels bilindustriens situation på investeringstidspunktet, dels virksomhedens finansielle vanskeligheder.

| (76) | Som allerede nævnt i betragtning 23) begyndte Trèves kort før den finansielle og økonomiske krises udbrud i 2008 at høste udbyttet af sin første omstruktureringsplan, der blev lanceret i 2005 med henblik på at reducere arbejdsstyrken og rationalisere produktionskapaciteten (18). Da krisen kom, besluttede Trèves at ændre og udbygge sin omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(76)

Som allerede nævnt i betragtning 23) begyndte Trèves kort før den finansielle og økonomiske krises udbrud i 2008 at høste udbyttet af sin første omstruktureringsplan, der blev lanceret i 2005 med henblik på at reducere arbejdsstyrken og rationalisere produktionskapaciteten (18). Da krisen kom, besluttede Trèves at ændre og udbygge sin omstruktureringsplan.

| (77) | Således gav Trèves allerede fra sommeren 2008 sin omstruktureringsplan en ny vinkel, og fra slutningen af december 2008, dvs. flere måneder før forligsprotokollen af 25. maj 2009, kunne følgende resultater allerede iagttages:






  — | en kraftig nedbringelse af generalomkostningerne: De hertil anvendte tiltag gav en reduktion på [20-30] % af de samlede generalomkostninger til arbejdsstyrken i Trèves i løbet af sidste kvartal af 2008 i forhold til budgetoverslaget for 2008 |
| --- | --- | --- |

(77)

Således gav Trèves allerede fra sommeren 2008 sin omstruktureringsplan en ny vinkel, og fra slutningen af december 2008, dvs. flere måneder før forligsprotokollen af 25. maj 2009, kunne følgende resultater allerede iagttages:

—

en kraftig nedbringelse af generalomkostningerne: De hertil anvendte tiltag gav en reduktion på [20-30] % af de samlede generalomkostninger til arbejdsstyrken i Trèves i løbet af sidste kvartal af 2008 i forhold til budgetoverslaget for 2008

| — | en kraftig nedbringelse af lagrene: Lageromkostningerne faldt med [30-40] % i løbet af andet halvår af 2008 fra [20-80] mio. EUR i juni til [0-60] mio. EUR i december |
| --- | --- |

—

en kraftig nedbringelse af lagrene: Lageromkostningerne faldt med [30-40] % i løbet af andet halvår af 2008 fra [20-80] mio. EUR i juni til [0-60] mio. EUR i december

| — | kontrol med anlægsinvesteringer: Disse blev reduceret med [40-50] % i 2008 i forhold til budgetoverslaget for 2008 |
| --- | --- |

—

kontrol med anlægsinvesteringer: Disse blev reduceret med [40-50] % i 2008 i forhold til budgetoverslaget for 2008

| — | en indskrænkning af arbejdsstyrken: Arbejdsstyrken i koncernen i Frankrig blev skåret ned med [10-20] % i løbet af 2008 alene ([...] ansatte i Frankrig i december 2008 mod [...] ansatte i januar 2008). |
| --- | --- |

—

en indskrænkning af arbejdsstyrken: Arbejdsstyrken i koncernen i Frankrig blev skåret ned med [10-20] % i løbet af 2008 alene ([...] ansatte i Frankrig i december 2008 mod [...] ansatte i januar 2008).

| (78) | Primo 2009 udarbejdede Trèves en ny, mere formel version af sin omstruktureringsplan med hjælp fra det uafhængige rådgivningsfirma [...]. Dette firma vurderede bl.a. den likviditet, der ansås for nødvendig for at finansiere planen ([110-140] mio. EUR jf. betragtning 25 ff.). |
| --- | --- |

(78)

Primo 2009 udarbejdede Trèves en ny, mere formel version af sin omstruktureringsplan med hjælp fra det uafhængige rådgivningsfirma [...]. Dette firma vurderede bl.a. den likviditet, der ansås for nødvendig for at finansiere planen ([110-140] mio. EUR jf. betragtning 25 ff.).

| (79) | For det første skal det understreges, at prognoserne for den fremtidige omsætning, der fremgik af omstruktureringsplanen, forekommer troværdige og realistiske. Faktisk bygger disse forudsigelser på en meget markant nedtoning af den forventede ordreindgang fra fabrikanternes side. F.eks. lå de forventede mængder for 2009 [15-25] % under niveauet for 2008. Desuden stemmer prognoserne overens med dem, der blev udregnet for samme periode af analytikere i bilindustrien (selskabet JD Power f.eks.), for så vidt angår det forventede opsving i sektoren og dens sammensætning frem mod 2011. Det er dermed på baggrund af en forsigtig og seriøs vurdering af mængderne, at Trèves har vurderet sin fremtidige omsætning. Planen er også fornuftig med hensyn til udviklingen i sektoren og opererer med et aktivitetsniveau i 2011 [...] i forhold til den realiserede omsætning i 2008. |
| --- | --- |

(79)

For det første skal det understreges, at prognoserne for den fremtidige omsætning, der fremgik af omstruktureringsplanen, forekommer troværdige og realistiske. Faktisk bygger disse forudsigelser på en meget markant nedtoning af den forventede ordreindgang fra fabrikanternes side. F.eks. lå de forventede mængder for 2009 [15-25] % under niveauet for 2008. Desuden stemmer prognoserne overens med dem, der blev udregnet for samme periode af analytikere i bilindustrien (selskabet JD Power f.eks.), for så vidt angår det forventede opsving i sektoren og dens sammensætning frem mod 2011. Det er dermed på baggrund af en forsigtig og seriøs vurdering af mængderne, at Trèves har vurderet sin fremtidige omsætning. Planen er også fornuftig med hensyn til udviklingen i sektoren og opererer med et aktivitetsniveau i 2011 [...] i forhold til den realiserede omsætning i 2008.

| (80) | Endvidere sikrer planen en kraftig omkostningsreduktion. Denne reduktion sker bl.a. gennem en forøgelse af arbejdsstyrkens produktivitet og udmøntningen af driftsbesparelser [...] (19) [...]. Omkostningsreduktionen er også sket på baggrund af en kraftig indskrænkning af arbejdsstyrken (omstruktureringen vedrører 1 300 personer). |
| --- | --- |

(80)

Endvidere sikrer planen en kraftig omkostningsreduktion. Denne reduktion sker bl.a. gennem en forøgelse af arbejdsstyrkens produktivitet og udmøntningen af driftsbesparelser [...] (19) [...]. Omkostningsreduktionen er også sket på baggrund af en kraftig indskrænkning af arbejdsstyrken (omstruktureringen vedrører 1 300 personer).

| (81) | Med disse foranstaltninger skal omstruktureringsplanen sikre:






  — | en tilbagevenden til balance allerede fra 2010 med et resultat før skat på [0-10] mio. EUR, et positivt cashflow i størrelsesordenen [0-10] mio. EUR og et EBITDA på [40-70] mio. EUR |
| --- | --- | --- |

(81)

Med disse foranstaltninger skal omstruktureringsplanen sikre:

—

en tilbagevenden til balance allerede fra 2010 med et resultat før skat på [0-10] mio. EUR, et positivt cashflow i størrelsesordenen [0-10] mio. EUR og et EBITDA på [40-70] mio. EUR

| — | et resultat før skat på [10-30] mio. EUR allerede fra 2011 med et cashflow på [10-30] mio. EUR og et EBITDA på [50-80] mio. EUR. |
| --- | --- |

—

et resultat før skat på [10-30] mio. EUR allerede fra 2011 med et cashflow på [10-30] mio. EUR og et EBITDA på [50-80] mio. EUR.

| (82) | Det skal bemærkes, at FMEA før sit kapitalindskud selv har givet firmaet til opgave mellem medio marts og ultimo april 2009 at foretage en komplet gennemgang af Trèves's situation (due diligence). FMEA's egne folk har også analyseret og valideret omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(82)

Det skal bemærkes, at FMEA før sit kapitalindskud selv har givet firmaet til opgave mellem medio marts og ultimo april 2009 at foretage en komplet gennemgang af Trèves's situation (due diligence). FMEA's egne folk har også analyseret og valideret omstruktureringsplanen.

| (83) | I øvrigt forpligter Trèves sig i forbindelse med sin omstrukturering til at afhænde sin »[...]«-aktivitet under hensyntagen til den erhvervsmæssige og sociale balance, der knytter sig til denne operation, og med tanke på at bidrage til den nye Trèves-konstruktions industrielle konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(83)

I øvrigt forpligter Trèves sig i forbindelse med sin omstrukturering til at afhænde sin »[...]«-aktivitet under hensyntagen til den erhvervsmæssige og sociale balance, der knytter sig til denne operation, og med tanke på at bidrage til den nye Trèves-konstruktions industrielle konkurrenceevne.

| (84) | På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at omstruktureringsplanen, på hvis grundlag FMEA investerede i Trèves, kan betragtes som troværdig og realistisk. |
| --- | --- |

(84)

På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at omstruktureringsplanen, på hvis grundlag FMEA investerede i Trèves, kan betragtes som troværdig og realistisk.

| (85) | Værdien af Trèves's egenkapital før FMEA's investering blev fastsat til [15-40] mio. EUR. På denne baggrund opnåede FMEA en ejerandel i Trèves på [< 50] % ved at forhøje kapitalen med [5-15] mio. EUR. Kommissionen skal verificere, at denne værdiansættelse er passende og forsigtig i lyset af virksomhedens situation på det pågældende tidspunkt. |
| --- | --- |

(85)

Værdien af Trèves's egenkapital før FMEA's investering blev fastsat til [15-40] mio. EUR. På denne baggrund opnåede FMEA en ejerandel i Trèves på [< 50] % ved at forhøje kapitalen med [5-15] mio. EUR. Kommissionen skal verificere, at denne værdiansættelse er passende og forsigtig i lyset af virksomhedens situation på det pågældende tidspunkt.

| (86) | Der findes flere metoder til at vurdere værdien af en virksomheds egenkapital (20). En ofte anvendt metode er metoden med beregning af markedsværdi på basis af EBITDA. Den kan bruges til at vurdere værdien af en virksomheds egenkapital for et givet år ved at gange EBITDA for dette år med et tal (en faktor), der vurderes at være passende for sektoren, og derefter trække nettogælden fra dette resultat. |
| --- | --- |

(86)

Der findes flere metoder til at vurdere værdien af en virksomheds egenkapital (20). En ofte anvendt metode er metoden med beregning af markedsværdi på basis af EBITDA. Den kan bruges til at vurdere værdien af en virksomheds egenkapital for et givet år ved at gange EBITDA for dette år med et tal (en faktor), der vurderes at være passende for sektoren, og derefter trække nettogælden fra dette resultat.

| (87) | En anden metode er »Discounted Cash Flow Analysis«. Virksomhedens nominelle disponible pengestrømme (»Free Cash Flows«) i de kommende år aktualiseres ifølge de vægtede gennemsnitlige nominelle kapitalomkostninger (herefter »Weighted Average Cost of Capital« eller »WACC«), hvorefter nettogælden fratrækkes den opnåede værdi. |
| --- | --- |

(87)

En anden metode er »Discounted Cash Flow Analysis«. Virksomhedens nominelle disponible pengestrømme (»Free Cash Flows«) i de kommende år aktualiseres ifølge de vægtede gennemsnitlige nominelle kapitalomkostninger (herefter »Weighted Average Cost of Capital« eller »WACC«), hvorefter nettogælden fratrækkes den opnåede værdi.

| (88) | En tredje metode er at beregne markedsværdien på basis af omsætningen. Den kan bruges til at vurdere værdien af en virksomheds egenkapital for et givet år ved at gange omsætningen for dette år med et tal (en faktor), der vurderes at være passende for sektoren, og derefter trække nettogælden fra dette resultat. |
| --- | --- |

(88)

En tredje metode er at beregne markedsværdien på basis af omsætningen. Den kan bruges til at vurdere værdien af en virksomheds egenkapital for et givet år ved at gange omsætningen for dette år med et tal (en faktor), der vurderes at være passende for sektoren, og derefter trække nettogælden fra dette resultat.

| (89) | Til at vurdere virksomheden Trèves før sin investering anvendte FMEA metoderne Discounted Cash Flow Analysis og en omsætningsbaseret markedsværdi. Trèves havde nemlig ikke et positivt EBITDA i slutningen af 2008, så det var ikke muligt at anvende den førstnævnte metode med en EBITDA-baseret markedsværdi. |
| --- | --- |

(89)

Til at vurdere virksomheden Trèves før sin investering anvendte FMEA metoderne Discounted Cash Flow Analysis og en omsætningsbaseret markedsværdi. Trèves havde nemlig ikke et positivt EBITDA i slutningen af 2008, så det var ikke muligt at anvende den førstnævnte metode med en EBITDA-baseret markedsværdi.

| (90) | Derimod var det muligt at anvende metoden med Discounted Cash Flow Analysis, og med den kunne man vurdere perspektiverne for en genopretning af rentabiliteten, hvorefter man integrerer de forventede gavnlige virkninger af virksomhedens resultatforbedringer i værdiansættelsen. Metoden med en omsætningsbaseret markedsværdi blev også anvendt af forsigtighedsgrunde og som en bekræftelse. |
| --- | --- |

(90)

Derimod var det muligt at anvende metoden med Discounted Cash Flow Analysis, og med den kunne man vurdere perspektiverne for en genopretning af rentabiliteten, hvorefter man integrerer de forventede gavnlige virkninger af virksomhedens resultatforbedringer i værdiansættelsen. Metoden med en omsætningsbaseret markedsværdi blev også anvendt af forsigtighedsgrunde og som en bekræftelse.

| (91) | For så vidt angår anvendelsen af metoden med Discounted Cash Flow Analysis på Trèves, blev kapitalomkostningen eller WACC for sektoren, som rummer den sektorspecifikke risiko, anslået til 12 %. FMEA beregnede derefter en mere forsigtig WACC på [> 12] % ved at integrere yderligere specifikke risikopræmier for virksomhedens størrelse og investeringens illikvide art. Den fik herefter en WACC på [> 12] % for at tage højde for den ekstra risiko, der er forbundet med virksomhedens turnaround (dvs. omstruktureringen). Virksomhedens langsigtede værdi (terminalværdien) beregnes ud fra resultaterne for 2011. FMEA har således fastslået værdien af sin egenkapital i Trèves-koncernen til [15-40] mio. EUR. |
| --- | --- |

(91)

For så vidt angår anvendelsen af metoden med Discounted Cash Flow Analysis på Trèves, blev kapitalomkostningen eller WACC for sektoren, som rummer den sektorspecifikke risiko, anslået til 12 %. FMEA beregnede derefter en mere forsigtig WACC på [> 12] % ved at integrere yderligere specifikke risikopræmier for virksomhedens størrelse og investeringens illikvide art. Den fik herefter en WACC på [> 12] % for at tage højde for den ekstra risiko, der er forbundet med virksomhedens turnaround (dvs. omstruktureringen). Virksomhedens langsigtede værdi (terminalværdien) beregnes ud fra resultaterne for 2011. FMEA har således fastslået værdien af sin egenkapital i Trèves-koncernen til [15-40] mio. EUR.

| (92) | Med hensyn til metoden med en omsætningsbaseret markedsværdi var den faktor, der blev valgt og anvendt på omsætningen ultimo 2008, [0-1]. Denne markedsværdi svarer til de markedsværdier, der kunne iagttages på markedet for sammenlignelige virksomheder på tidspunktet for transaktionen. Det skal understreges, at disse markedsværdier nåede et historisk lavpunkt ultimo 2008 og primo 2009 på grund af finanskrisen og den økonomiske krise, som slog kraftigt igennem i sektoren for fremstilling af biler og levering hertil (faktisk sættes det langsigtede gennemsnit af den omsætningsbaserede markedsværdi for leverandørerne til bilindustrien til 0,51). På basis af en faktor på [0-1] ender værdien af Trèves's egenkapital på [15-40] mio. EUR. |
| --- | --- |

(92)

Med hensyn til metoden med en omsætningsbaseret markedsværdi var den faktor, der blev valgt og anvendt på omsætningen ultimo 2008, [0-1]. Denne markedsværdi svarer til de markedsværdier, der kunne iagttages på markedet for sammenlignelige virksomheder på tidspunktet for transaktionen. Det skal understreges, at disse markedsværdier nåede et historisk lavpunkt ultimo 2008 og primo 2009 på grund af finanskrisen og den økonomiske krise, som slog kraftigt igennem i sektoren for fremstilling af biler og levering hertil (faktisk sættes det langsigtede gennemsnit af den omsætningsbaserede markedsværdi for leverandørerne til bilindustrien til 0,51). På basis af en faktor på [0-1] ender værdien af Trèves's egenkapital på [15-40] mio. EUR.

| (93) | Selv om denne faktor på [0-1] bør betragtes som historisk lav, valgte FMEA således den markedsværdi, der blev beregnet med denne faktor, og ikke den, der kunne beregnes ved hjælp af en mellemlang- til langsigtet faktor eller et gennemsnit over flere år. FMEA valgte heller ikke den værdiansættelse, der stammede fra Discounted Cash Flow Analysis. Af ovenstående kan det konkluderes, at værdiansættelsen af Trèves's egenkapital, førend FMEA foretog sin investering, var passende og forsigtig. Den befinder sig da også i den nedre del af det interval, der er bestemt efter metoden med Discounted Cash Flow Analysis og de to markedsværdimetoder. En værdiansættelse i denne sammenhæng er en gunstig faktor for den private investor, fordi den vil øge sandsynligheden for en gevinst ved udsigten til, at værdiansættelsesfaktorerne vender tilbage til deres historiske gennemsnitsniveauer. |
| --- | --- |

(93)

Selv om denne faktor på [0-1] bør betragtes som historisk lav, valgte FMEA således den markedsværdi, der blev beregnet med denne faktor, og ikke den, der kunne beregnes ved hjælp af en mellemlang- til langsigtet faktor eller et gennemsnit over flere år. FMEA valgte heller ikke den værdiansættelse, der stammede fra Discounted Cash Flow Analysis. Af ovenstående kan det konkluderes, at værdiansættelsen af Trèves's egenkapital, førend FMEA foretog sin investering, var passende og forsigtig. Den befinder sig da også i den nedre del af det interval, der er bestemt efter metoden med Discounted Cash Flow Analysis og de to markedsværdimetoder. En værdiansættelse i denne sammenhæng er en gunstig faktor for den private investor, fordi den vil øge sandsynligheden for en gevinst ved udsigten til, at værdiansættelsesfaktorerne vender tilbage til deres historiske gennemsnitsniveauer.

| (94) | I øvrigt skal man huske, at FMEA's investering ikke er begrænset til et kapitalindskud på [5-15] mio. EUR, hvorved FMEA opnår en andel i Trèves på [< 50] %. FMEA tilførte også [40-50] mio. EUR i form af konvertible obligationer (ORAPA) med et renteafkast på [> 8] % p.a. Denne struktur er en avanceret struktur, som en privat investor ville have krævet i en sektor som denne, nemlig underleverancer til bilindustrien. Faktisk er tilstedeværelsen af en stor mængde ORAPA, hvis paritet varierer med selskabets resultater, en af de mest motiverende kontrolmekanismer, der findes. |
| --- | --- |

(94)

I øvrigt skal man huske, at FMEA's investering ikke er begrænset til et kapitalindskud på [5-15] mio. EUR, hvorved FMEA opnår en andel i Trèves på [< 50] %. FMEA tilførte også [40-50] mio. EUR i form af konvertible obligationer (ORAPA) med et renteafkast på [> 8] % p.a. Denne struktur er en avanceret struktur, som en privat investor ville have krævet i en sektor som denne, nemlig underleverancer til bilindustrien. Faktisk er tilstedeværelsen af en stor mængde ORAPA, hvis paritet varierer med selskabets resultater, en af de mest motiverende kontrolmekanismer, der findes.

| (95) | Den mekanisme, som FMEA tilrettelagde, er følgende: ORAPA-obligationerne kan konverteres til nye aktier i selskabet Trèves. Pariteten fastlægges i 2011 ved opnåelse af en bruttooverskudsmargin på driften på [...] %. Hvis denne tærskel nås, opnår FMEA [...] % af egenkapitalen i kraft af indfrielsen af obligationerne. Hvis denne tærskel ikke nås, giver indfrielsen af obligationerne FMEA en ejerandel på [...] % af egenkapitalen. Det er derfor i Trèves's ledelses interesse at sikre, at denne bruttooverskudsmargin på driften [...] nås. De finansielle investorer og de ledere, der ejer aktier, har derfor en stærk fælles interesse i at maksimere værdien af selskabet ved et salg. |
| --- | --- |

(95)

Den mekanisme, som FMEA tilrettelagde, er følgende: ORAPA-obligationerne kan konverteres til nye aktier i selskabet Trèves. Pariteten fastlægges i 2011 ved opnåelse af en bruttooverskudsmargin på driften på [...] %. Hvis denne tærskel nås, opnår FMEA [...] % af egenkapitalen i kraft af indfrielsen af obligationerne. Hvis denne tærskel ikke nås, giver indfrielsen af obligationerne FMEA en ejerandel på [...] % af egenkapitalen. Det er derfor i Trèves's ledelses interesse at sikre, at denne bruttooverskudsmargin på driften [...] nås. De finansielle investorer og de ledere, der ejer aktier, har derfor en stærk fælles interesse i at maksimere værdien af selskabet ved et salg.

| (96) | Den sædvanlige fremgangsmåde for en privat investor består i at vurdere den årlige interne rente (TRI), han kan få af sin planlagte investering. For at beregne årlig TRI af en investering i en virksomhed skal man fastslå værdien af denne virksomheds egenkapital på tidspunktet, hvor rentabiliteten forventes opnået. |
| --- | --- |

(96)

Den sædvanlige fremgangsmåde for en privat investor består i at vurdere den årlige interne rente (TRI), han kan få af sin planlagte investering. For at beregne årlig TRI af en investering i en virksomhed skal man fastslå værdien af denne virksomheds egenkapital på tidspunktet, hvor rentabiliteten forventes opnået.

| (97) | Som det allerede er nævnt i betragtning 85-87, findes der flere forskellige metoder til at bestemme en virksomheds værdi. Til at ansætte værdien af virksomheden i løbet af 2012, hvor FMEA vil kunne afhænde sin ejerandel (21), har FMEA benyttet metoden med en EBITDA-baseret markedsværdi. Denne metode bruges ofte i industrisektoren til at planlægge de nærmere vilkår for en investors afhændelse af kapital eller kvasikapital. I øvrigt støtter FMEA ved at beregne den forventede rentabilitet på basis af EBITDA sig til et relevant mål for genopretningen af virksomheden, som skal iværksættes mellem FMEA's investering (25. maj 2009) og slutningen af året 2011. Ved desuden at bruge det forventede EBITDA for 2011 og ikke det — højere — EBITDA for 2012 vælger FMEA en forsigtig tilgang, der består i at verificere, at genopretningen af virksomheden foregår på en tilfredsstillende måde inden for en ret kort tidshorisont (lidt over 21⁄2 år). |
| --- | --- |

(97)

Som det allerede er nævnt i betragtning 85-87, findes der flere forskellige metoder til at bestemme en virksomheds værdi. Til at ansætte værdien af virksomheden i løbet af 2012, hvor FMEA vil kunne afhænde sin ejerandel (21), har FMEA benyttet metoden med en EBITDA-baseret markedsværdi. Denne metode bruges ofte i industrisektoren til at planlægge de nærmere vilkår for en investors afhændelse af kapital eller kvasikapital. I øvrigt støtter FMEA ved at beregne den forventede rentabilitet på basis af EBITDA sig til et relevant mål for genopretningen af virksomheden, som skal iværksættes mellem FMEA's investering (25. maj 2009) og slutningen af året 2011. Ved desuden at bruge det forventede EBITDA for 2011 og ikke det — højere — EBITDA for 2012 vælger FMEA en forsigtig tilgang, der består i at verificere, at genopretningen af virksomheden foregår på en tilfredsstillende måde inden for en ret kort tidshorisont (lidt over 21⁄2 år).

| (98) | I det foreliggende tilfælde bygger den TRI, som FMEA har beregnet, således på tre hypoteser, der er nævnt i omstruktureringsplanen. For det første burde Trèves-koncernen ultimo 2011 opnå et EBITDA på [50-80] mio. EUR. For det andet bestemmes Trèves's EBITDA-baserede markedsværdi ved slutningen af 2011 ud fra en faktor på [1-6]. For det tredje vurderes nettogælden til [50-150] mio. EUR ultimo 2011. Kommissionen skal således fastslå, om disse tre hypoteser kan betragtes som troværdige og realistiske på det tidspunkt, hvor FMEA foretager sin investering. |
| --- | --- |

(98)

I det foreliggende tilfælde bygger den TRI, som FMEA har beregnet, således på tre hypoteser, der er nævnt i omstruktureringsplanen. For det første burde Trèves-koncernen ultimo 2011 opnå et EBITDA på [50-80] mio. EUR. For det andet bestemmes Trèves's EBITDA-baserede markedsværdi ved slutningen af 2011 ud fra en faktor på [1-6]. For det tredje vurderes nettogælden til [50-150] mio. EUR ultimo 2011. Kommissionen skal således fastslå, om disse tre hypoteser kan betragtes som troværdige og realistiske på det tidspunkt, hvor FMEA foretager sin investering.

| (99) | For det første skal det understreges, hvad angår EBITDA for 2011, at denne prognose bygger på iværksættelsen af omstruktureringsplanen. Og som forklaret i betragtning 76 ff. anses denne plan for troværdig og realistisk. Man må således huske, at omkostningsreduktionen primært er sket gennem en forøgelse af arbejdsstyrkens produktivitet og udmøntningen af driftsbesparelser, bl.a. [...]. Omkostningsreduktionen er også sket på baggrund af en kraftig indskrænkning af arbejdsstyrken (omstruktureringen vedrører 1 300 personer). |
| --- | --- |

(99)

For det første skal det understreges, hvad angår EBITDA for 2011, at denne prognose bygger på iværksættelsen af omstruktureringsplanen. Og som forklaret i betragtning 76 ff. anses denne plan for troværdig og realistisk. Man må således huske, at omkostningsreduktionen primært er sket gennem en forøgelse af arbejdsstyrkens produktivitet og udmøntningen af driftsbesparelser, bl.a. [...]. Omkostningsreduktionen er også sket på baggrund af en kraftig indskrænkning af arbejdsstyrken (omstruktureringen vedrører 1 300 personer).

| (100) | For det andet svarer den faktor på [1-6], der er anvendt til at fastslå virksomhedens EBITDA-baserede markedsværdi, til den gennemsnitlige faktor for sektoren beregnet over årene 2000-2009 ([1-6]), fratrukket standardafvigelsen af forsigtighedshensyn på grund af selskabets turnaround. Denne faktor er en smule højere end sektorens samlede faktor på tidspunktet for investeringen (ca. 4,2). Det er imidlertid tilstrækkelig forsigtigt at anvende et tal på [1-6] ved værdiansættelsen for årets slutning 2011 i betragtning af dette tals forventede stigning, idet stigningen i øvrigt allerede var mærkbar på investeringstidspunktet ([1-6] i december 2008 mod [1-6] i maj 2009). Denne faktor forekommer også særlig forsigtig i lyset af de langsigtede prognoser for sektoren, der viser faktorer på mellem [1-6] og [1-6]. |
| --- | --- |

(100)

For det andet svarer den faktor på [1-6], der er anvendt til at fastslå virksomhedens EBITDA-baserede markedsværdi, til den gennemsnitlige faktor for sektoren beregnet over årene 2000-2009 ([1-6]), fratrukket standardafvigelsen af forsigtighedshensyn på grund af selskabets turnaround. Denne faktor er en smule højere end sektorens samlede faktor på tidspunktet for investeringen (ca. 4,2). Det er imidlertid tilstrækkelig forsigtigt at anvende et tal på [1-6] ved værdiansættelsen for årets slutning 2011 i betragtning af dette tals forventede stigning, idet stigningen i øvrigt allerede var mærkbar på investeringstidspunktet ([1-6] i december 2008 mod [1-6] i maj 2009). Denne faktor forekommer også særlig forsigtig i lyset af de langsigtede prognoser for sektoren, der viser faktorer på mellem [1-6] og [1-6].

| (101) | For det tredje afslørede prognoserne fra april 2009 en forbedring af nettogælden, som skulle falde fra [100-200] mio. EUR ved udgangen af 2008 til [100-200] mio. EUR ved udgangen af 2010 (før da var den forværret fra [100-200] mio. EUR ultimo 2005 til [100-200] mio. EUR ultimo 2008). I betragtning af det anslåede aggregerede niveau for EBITDA for perioden 2009-2011, og da der ikke er store ekstraomkostninger ved anlægs- og kapitalinvesteringerne og ej heller ekstra hensættelser under indtryk af omkostningerne ved omstruktureringen, forekommer prognosen om et fald i gælden på [0-30] mio. EUR at være forsigtig. |
| --- | --- |

(101)

For det tredje afslørede prognoserne fra april 2009 en forbedring af nettogælden, som skulle falde fra [100-200] mio. EUR ved udgangen af 2008 til [100-200] mio. EUR ved udgangen af 2010 (før da var den forværret fra [100-200] mio. EUR ultimo 2005 til [100-200] mio. EUR ultimo 2008). I betragtning af det anslåede aggregerede niveau for EBITDA for perioden 2009-2011, og da der ikke er store ekstraomkostninger ved anlægs- og kapitalinvesteringerne og ej heller ekstra hensættelser under indtryk af omkostningerne ved omstruktureringen, forekommer prognosen om et fald i gælden på [0-30] mio. EUR at være forsigtig.

| (102) | Af ovenstående kan konkluderes, at beregningen af TRI på investeringstidspunktet bygger på rimelige hypoteser. |
| --- | --- |

(102)

Af ovenstående kan konkluderes, at beregningen af TRI på investeringstidspunktet bygger på rimelige hypoteser.

| (103) | Til spørgsmålet om, hvorvidt den omhandlede TRI på [> 12 %] er acceptabel i lyset af den risiko, som investeringen indebærer, har Kommissionen udfærdiget følgende bemærkninger: |
| --- | --- |

(103)

Til spørgsmålet om, hvorvidt den omhandlede TRI på [> 12 %] er acceptabel i lyset af den risiko, som investeringen indebærer, har Kommissionen udfærdiget følgende bemærkninger:

| (104) | Først og fremmest må man huske, at beregningen på basis af de elementer, der er redegjort for i betragtning 97-100, reelt giver en TRI på [> 15 %]. Imidlertid har FMEA af sikkerheds- og forsigtighedsgrunde anvendt en nedsættelse på [...] % af det forventede EBITDA for 2011. Derfor er den TRI på [> 12 %], der blev fastsat med henblik på denne analyse, en TRI, der hidrører fra et scenarie, der er pessimistisk med hensyn til udviklingen i virksomheden. Som allerede nævnt medfører dette grundscenarie da også en TRI på [> 15 %], mens et optimistisk scenarie (EBITDA på over [...] %) giver en TRI på omkring [> 20 %]. |
| --- | --- |

(104)

Først og fremmest må man huske, at beregningen på basis af de elementer, der er redegjort for i betragtning 97-100, reelt giver en TRI på [> 15 %]. Imidlertid har FMEA af sikkerheds- og forsigtighedsgrunde anvendt en nedsættelse på [...] % af det forventede EBITDA for 2011. Derfor er den TRI på [> 12 %], der blev fastsat med henblik på denne analyse, en TRI, der hidrører fra et scenarie, der er pessimistisk med hensyn til udviklingen i virksomheden. Som allerede nævnt medfører dette grundscenarie da også en TRI på [> 15 %], mens et optimistisk scenarie (EBITDA på over [...] %) giver en TRI på omkring [> 20 %].

| (105) | Her bør der gøres opmærksom på, at det i betragtning af investeringens illikvide karakter ikke er muligt at henvise til sammenlignelige priser (f.eks. på underordnede lån) på tidspunktet for FMEA's investering med henblik på at vurdere, om den anslåede TRI lå på et passende niveau. Til gengæld giver flere elementer, der omtales i det følgende, mulighed for at vurdere den bundgrænse for TRI på [> 12 %], som FMEA lagde sig fast på i maj 2009. |
| --- | --- |

(105)

Her bør der gøres opmærksom på, at det i betragtning af investeringens illikvide karakter ikke er muligt at henvise til sammenlignelige priser (f.eks. på underordnede lån) på tidspunktet for FMEA's investering med henblik på at vurdere, om den anslåede TRI lå på et passende niveau. Til gengæld giver flere elementer, der omtales i det følgende, mulighed for at vurdere den bundgrænse for TRI på [> 12 %], som FMEA lagde sig fast på i maj 2009.

| (106) | Det skal for det første bemærkes, at det investeringsafkast, der ses i sektoren for leverancer til bilindustrien, ofte er lavt. I de fem år, der gik forud for krisen i andet halvår af 2008, lå den gennemsnitlige TRI da også på 8,5 % (22). Imidlertid har professionelle investorer ofte skudt kapital i denne sektor i bevidsthed om den potentielle gevinst ved et lavt værdiansættelsesniveau for sektorens virksomheder [i forhold til andre sektorer]. Således kunne man i 2006 iagttage nogle usædvanlige TRI (på over 20 % p.a. over tre år) for de investorer, der havde investeret, da markedet var i bund i 2003. |
| --- | --- |

(106)

Det skal for det første bemærkes, at det investeringsafkast, der ses i sektoren for leverancer til bilindustrien, ofte er lavt. I de fem år, der gik forud for krisen i andet halvår af 2008, lå den gennemsnitlige TRI da også på 8,5 % (22). Imidlertid har professionelle investorer ofte skudt kapital i denne sektor i bevidsthed om den potentielle gevinst ved et lavt værdiansættelsesniveau for sektorens virksomheder [i forhold til andre sektorer]. Således kunne man i 2006 iagttage nogle usædvanlige TRI (på over 20 % p.a. over tre år) for de investorer, der havde investeret, da markedet var i bund i 2003.

| (107) | For at overgå de iagttagede gennemsnitsafkast skal en professionel investor derfor basere sig på et avanceret kendskab til markedet, hvilket er tilfældet med FMEA, og tilrettelægge en struktur for sin investering, der giver mulighed for at optimere afkastet, hvilket ligeledes er tilfældet med FMEA's investering (se betragtning 94 og 95 om investeringens struktur og betragtning 110 og 111) om fordelingen af gevinsten). |
| --- | --- |

(107)

For at overgå de iagttagede gennemsnitsafkast skal en professionel investor derfor basere sig på et avanceret kendskab til markedet, hvilket er tilfældet med FMEA, og tilrettelægge en struktur for sin investering, der giver mulighed for at optimere afkastet, hvilket ligeledes er tilfældet med FMEA's investering (se betragtning 94 og 95 om investeringens struktur og betragtning 110 og 111) om fordelingen af gevinsten).

| (108) | Endvidere fremhæver de franske myndigheder en undersøgelse udført af AFIC (Association Française des Investisseurs en Capital), som følger resultatudviklingen i sektoren for privat egenkapital i Frankrig. Denne undersøgelse bygger på data, der er udsendt af over 120 ledelsesstrukturer for over 500 investeringsfonde. AFIC's undersøgelser viser et nettoresultat på mellem 14,1 % for ultimo 2007 og 10,8 % for ultimo 2008 (tættest på datoen for FMEA's investering) for udviklingskapital. Udviklingskapital er en underinddeling af den private egenkapital, der er relevant for FMEA's investeringspolitik (erhvervelse af mindretalskapitalandele og indsprøjtning med friske midler). Efter inddragelse af udgiften til honorering af forvaltningsselskabet, som anslås til maksimalt [...], ligger det mål for TRI, der skal nås for at kunne yde et »markeds«-resultat, på mellem 12 og 15 %. |
| --- | --- |

(108)

Endvidere fremhæver de franske myndigheder en undersøgelse udført af AFIC (Association Française des Investisseurs en Capital), som følger resultatudviklingen i sektoren for privat egenkapital i Frankrig. Denne undersøgelse bygger på data, der er udsendt af over 120 ledelsesstrukturer for over 500 investeringsfonde. AFIC's undersøgelser viser et nettoresultat på mellem 14,1 % for ultimo 2007 og 10,8 % for ultimo 2008 (tættest på datoen for FMEA's investering) for udviklingskapital. Udviklingskapital er en underinddeling af den private egenkapital, der er relevant for FMEA's investeringspolitik (erhvervelse af mindretalskapitalandele og indsprøjtning med friske midler). Efter inddragelse af udgiften til honorering af forvaltningsselskabet, som anslås til maksimalt [...], ligger det mål for TRI, der skal nås for at kunne yde et »markeds«-resultat, på mellem 12 og 15 %.

| (109) | Endelig gør de parametre, der er til rådighed på investeringstidspunktet, det muligt at fastslå en vægtet gennemsnitlig kapitalomkostning (WACC) beregnet på grundlag af MEDAF (23) og tilpasset efter bilindustrien i Frankrig, hvori der er integreret yderligere specifikke risikopræmier for virksomhedens størrelse og investeringens illikvide art. Under hensyntagen til disse supplerende elementer, der ligger i risikopræmien, anslås den tilsvarende WACC til [> 12] % på investeringstidspunktet, hævet til [> 12] % af FMEA (se betragtning 91). Man må her huske, at WACC er det afkastkrav, som en virksomheds finansielle leverandører (aktionærer og kreditorer) stiller for at finansiere investeringsprojekter. WACC beregnet for Trèves giver derfor en betydningsfuld indikation af, om en bundgrænse for TRI på [> 12 %] er acceptabel (24). |
| --- | --- |

(109)

Endelig gør de parametre, der er til rådighed på investeringstidspunktet, det muligt at fastslå en vægtet gennemsnitlig kapitalomkostning (WACC) beregnet på grundlag af MEDAF (23) og tilpasset efter bilindustrien i Frankrig, hvori der er integreret yderligere specifikke risikopræmier for virksomhedens størrelse og investeringens illikvide art. Under hensyntagen til disse supplerende elementer, der ligger i risikopræmien, anslås den tilsvarende WACC til [> 12] % på investeringstidspunktet, hævet til [> 12] % af FMEA (se betragtning 91). Man må her huske, at WACC er det afkastkrav, som en virksomheds finansielle leverandører (aktionærer og kreditorer) stiller for at finansiere investeringsprojekter. WACC beregnet for Trèves giver derfor en betydningsfuld indikation af, om en bundgrænse for TRI på [> 12 %] er acceptabel (24).

| (110) | I øvrigt skal det understreges, at værditilvæksten i virksomheden Trèves ikke bliver fordelt mellem FMEA og den historiske aktionær efter deres respektive andele i Trèves's egenkapital. Aktionæraftalen lyder da også på, at de første [...] mio. EUR af værdien af virksomheden fuldt ud tildeles FMEA (første rate), hvis denne afhænder sin andel i [...]. Endvidere fordeles salgsprovenuet på mellem [...] mio. EUR og et beløb, der er lig med FMEA's investerede beløb kapitaliseret med [...] % p.a., mellem FMEA med [...] % og de historiske aktionærer med [...] % (anden rate). Endelig modtager FMEA [...] % af det salgsprovenu, der ligger over denne grænse, og de historiske aktionærer [...] %. |
| --- | --- |

(110)

I øvrigt skal det understreges, at værditilvæksten i virksomheden Trèves ikke bliver fordelt mellem FMEA og den historiske aktionær efter deres respektive andele i Trèves's egenkapital. Aktionæraftalen lyder da også på, at de første [...] mio. EUR af værdien af virksomheden fuldt ud tildeles FMEA (første rate), hvis denne afhænder sin andel i [...]. Endvidere fordeles salgsprovenuet på mellem [...] mio. EUR og et beløb, der er lig med FMEA's investerede beløb kapitaliseret med [...] % p.a., mellem FMEA med [...] % og de historiske aktionærer med [...] % (anden rate). Endelig modtager FMEA [...] % af det salgsprovenu, der ligger over denne grænse, og de historiske aktionærer [...] %.

| (111) | Denne aftale om fordeling af gevinsten beskytter FMEA. FMEA får da også således en vigtig garanti for, at fonden hurtigt opnår en TRI på [> 12 %] af sin investering (idet dette niveau svarer til WACC for Trèves beskrevet ovenfor). Endvidere giver denne aftale den historiske aktionær og virksomhedens ledelse et stærkt incitament til at opfylde eller endda overgå målsætningerne i omstruktureringsplanen, idet denne plan alt efter scenariet udmønter sig i en TRI på [> 12 %], [> 15 %] eller [> 20 %] til FMEA |
| --- | --- |

(111)

Denne aftale om fordeling af gevinsten beskytter FMEA. FMEA får da også således en vigtig garanti for, at fonden hurtigt opnår en TRI på [> 12 %] af sin investering (idet dette niveau svarer til WACC for Trèves beskrevet ovenfor). Endvidere giver denne aftale den historiske aktionær og virksomhedens ledelse et stærkt incitament til at opfylde eller endda overgå målsætningerne i omstruktureringsplanen, idet denne plan alt efter scenariet udmønter sig i en TRI på [> 12 %], [> 15 %] eller [> 20 %] til FMEA

| (112) | Følgelig kan det af ovenstående udledes, at den anslåede TRI på [> 12 %] var rimelig på tidspunktet for investeringen og acceptabel i lyset af den risiko, som var forbundet med investeringen. |
| --- | --- |

(112)

Følgelig kan det af ovenstående udledes, at den anslåede TRI på [> 12 %] var rimelig på tidspunktet for investeringen og acceptabel i lyset af den risiko, som var forbundet med investeringen.

| (113) | Efter at have analyseret omstruktureringsplanen for Trèves, værdiansættelsen af selskabet inden FMEA's investering, denne investerings struktur, de hypoteser, der understøtter en TRI på [> 12 %] og denne TRI's passende niveau, især med hensyn til aftalen mellem aktionærerne om fordeling af gevinsten, kan man konstatere, at FMEA har handlet på vilkår, der er sammenlignelige med dem, som en privat investor ville have krævet i forbindelse med en investering, som er risikobetonet som følge af dels bilindustriens situation på investeringstidspunktet, dels virksomhedens finansielle vanskeligheder. Med andre ord overholder FMEA's investering på 55 mio. EUR det markedsøkonomiske investorprincip. Den giver derfor ikke virksomheden Trèves en fordel. |
| --- | --- |

(113)

Efter at have analyseret omstruktureringsplanen for Trèves, værdiansættelsen af selskabet inden FMEA's investering, denne investerings struktur, de hypoteser, der understøtter en TRI på [> 12 %] og denne TRI's passende niveau, især med hensyn til aftalen mellem aktionærerne om fordeling af gevinsten, kan man konstatere, at FMEA har handlet på vilkår, der er sammenlignelige med dem, som en privat investor ville have krævet i forbindelse med en investering, som er risikobetonet som følge af dels bilindustriens situation på investeringstidspunktet, dels virksomhedens finansielle vanskeligheder. Med andre ord overholder FMEA's investering på 55 mio. EUR det markedsøkonomiske investorprincip. Den giver derfor ikke virksomheden Trèves en fordel.

V.1.2.   Planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer

| (114) | Trèves fik tilbudt en plan for omlægning af skatterestancer og sociale restancer af den franske stat til et beløb af 18,4 mio. EUR. Kommissionen ønsker først at undersøge denne foranstaltning i henseende til fordelskriteriet. |
| --- | --- |

(114)

Trèves fik tilbudt en plan for omlægning af skatterestancer og sociale restancer af den franske stat til et beløb af 18,4 mio. EUR. Kommissionen ønsker først at undersøge denne foranstaltning i henseende til fordelskriteriet.

| (115) | Ifølge Kommissionens beslutningspraksis og retspraksis udgør en aftale om omlægning af gæld til en offentlig kreditor ikke statsstøtte, hvis denne kreditor handler som en privat kreditor, der »søger at få inddækket de beløb, der skyldes ham, og som med dette formål for øje indgår aftaler med debitor, hvorefter den akkumulerede gæld bliver afdraget i rater eller opdelt med henblik på at lette betalingen« (25). |
| --- | --- |

(115)

Ifølge Kommissionens beslutningspraksis og retspraksis udgør en aftale om omlægning af gæld til en offentlig kreditor ikke statsstøtte, hvis denne kreditor handler som en privat kreditor, der »søger at få inddækket de beløb, der skyldes ham, og som med dette formål for øje indgår aftaler med debitor, hvorefter den akkumulerede gæld bliver afdraget i rater eller opdelt med henblik på at lette betalingen« (25).

| (116) | Planen for omlægning af gæld er en bedre løsning for Trèves's offentlige kreditorer end at inddrive den. I tilfælde af inddrivelse ville de offentlige kreditorer i lyset af virksomhedens generelle gældsætning kun have kunnet få en del af deres simple fordringer dækket. Ved derimod at tilbyde en omlægning skabte de panterettigheder i fast ejendom [...] (artikel [...] i forligsprotokollen af 25. maj 2009) med det formål at garantere skatterestancerne og de sociale restancer. Disse aktiver er anført i bilag 7 til protokollen. Pr. 31. december 2008 var deres bogførte nettoværdi [25-35] mio. EUR. Den samlede sikkerhedsstillelse til fordel for de offentlige kreditorer dækker dermed mere end 140 % af deres tilgodehavende, som udgøres af hovedstolen (18,4 mio. EUR) samt bøder og morarenter (se betragtning 117)). |
| --- | --- |

(116)

Planen for omlægning af gæld er en bedre løsning for Trèves's offentlige kreditorer end at inddrive den. I tilfælde af inddrivelse ville de offentlige kreditorer i lyset af virksomhedens generelle gældsætning kun have kunnet få en del af deres simple fordringer dækket. Ved derimod at tilbyde en omlægning skabte de panterettigheder i fast ejendom [...] (artikel [...] i forligsprotokollen af 25. maj 2009) med det formål at garantere skatterestancerne og de sociale restancer. Disse aktiver er anført i bilag 7 til protokollen. Pr. 31. december 2008 var deres bogførte nettoværdi [25-35] mio. EUR. Den samlede sikkerhedsstillelse til fordel for de offentlige kreditorer dækker dermed mere end 140 % af deres tilgodehavende, som udgøres af hovedstolen (18,4 mio. EUR) samt bøder og morarenter (se betragtning 117)).

| (117) | I øvrigt opkræver Trèves's offentlige kreditorer renter. Faktisk forhøjes beløbet på 18,4 mio. EUR med bøder på [1-2] mio. EUR og morarenter på [1-2] mio. EUR, som alt sammen skal tilbagebetales mellem den [...] og den [...] i månedlige rater af [...] EUR. Summen af bøder og morarenter andrager [2-4] mio. EUR, nemlig [10-20] % af hovedstolen, hvilket svarer til en rente på ca. [0-10] % p.a. beregnet af den vægtede gennemsnitlige varighed af omlægningsplanen. Denne rente var allerede fra starten højere end den, som de finansielle institutioner tilbød på de lån, de ydede til Trèves i forbindelse med forligsprotokollen af 25. maj 2009, og det gjaldt både nye lån og konsolideringslånet (26). |
| --- | --- |

(117)

I øvrigt opkræver Trèves's offentlige kreditorer renter. Faktisk forhøjes beløbet på 18,4 mio. EUR med bøder på [1-2] mio. EUR og morarenter på [1-2] mio. EUR, som alt sammen skal tilbagebetales mellem den [...] og den [...] i månedlige rater af [...] EUR. Summen af bøder og morarenter andrager [2-4] mio. EUR, nemlig [10-20] % af hovedstolen, hvilket svarer til en rente på ca. [0-10] % p.a. beregnet af den vægtede gennemsnitlige varighed af omlægningsplanen. Denne rente var allerede fra starten højere end den, som de finansielle institutioner tilbød på de lån, de ydede til Trèves i forbindelse med forligsprotokollen af 25. maj 2009, og det gjaldt både nye lån og konsolideringslånet (26).

| (118) | I den henseende skal det også understreges, at de offentlige kreditorers investering foretoges, samtidig med at bankerne investerede kraftigt (konsolideringslån [30-60] mio. EUR og nye lån til [10-30] mio. EUR). Oven i købet angives det udtrykkeligt i forligsprotokollen, at den sikkerhed, som bankerne får stillet, ikke er privilegeret, men simpel [...], hvilket betyder, at kreditorerne ikke kan kræve deres fordring dækket, så længe de offentlige kreditorers privilegerede fordringer ikke er fuldt ud indfriet. |
| --- | --- |

(118)

I den henseende skal det også understreges, at de offentlige kreditorers investering foretoges, samtidig med at bankerne investerede kraftigt (konsolideringslån [30-60] mio. EUR og nye lån til [10-30] mio. EUR). Oven i købet angives det udtrykkeligt i forligsprotokollen, at den sikkerhed, som bankerne får stillet, ikke er privilegeret, men simpel [...], hvilket betyder, at kreditorerne ikke kan kræve deres fordring dækket, så længe de offentlige kreditorers privilegerede fordringer ikke er fuldt ud indfriet.

| (119) | Desuden har Trèves-koncernen ikke fået eftergivet skatterestancer eller sociale restancer. |
| --- | --- |

(119)

Desuden har Trèves-koncernen ikke fået eftergivet skatterestancer eller sociale restancer.

| (120) | Endelig har de franske myndigheder bekræftet, at den aktuelle omlægningsplan ikke udgør forlængelsen eller en ændringen af den foregående plan. |
| --- | --- |

(120)

Endelig har de franske myndigheder bekræftet, at den aktuelle omlægningsplan ikke udgør forlængelsen eller en ændringen af den foregående plan.

| (121) | Følgelig fremgår det af ovenstående, at planen for omlægning af Trèves's skatterestancer og sociale restancer blev tilbudt selskabet af den franske stat på basis af de hypoteser, der er fundet troværdige, og som understøtter omstruktureringsplanen (se afsnit V), og på vilkår, som ville være acceptable for en privat investor, der arbejder under sædvanlige markedsøkonomiske vilkår. |
| --- | --- |

(121)

Følgelig fremgår det af ovenstående, at planen for omlægning af Trèves's skatterestancer og sociale restancer blev tilbudt selskabet af den franske stat på basis af de hypoteser, der er fundet troværdige, og som understøtter omstruktureringsplanen (se afsnit V), og på vilkår, som ville være acceptable for en privat investor, der arbejder under sædvanlige markedsøkonomiske vilkår.

V.2.   Konklusion angående vurderingen af, om der er tale om statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1

| (122) | Set i lyset af de elementer, der er beskrevet i afsnit V.l., giver hverken FMEA's investering på 55 mio. EUR eller planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer til 18,4 mio. EUR Trèves-koncernen nogen fordel. Derfor er disse foranstaltninger ikke statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(122)

Set i lyset af de elementer, der er beskrevet i afsnit V.l., giver hverken FMEA's investering på 55 mio. EUR eller planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer til 18,4 mio. EUR Trèves-koncernen nogen fordel. Derfor er disse foranstaltninger ikke statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.

VI.   SAMLET KONKLUSION

| (123) | Efter at have foretaget en tilbundsgående undersøgelse af de omhandlede foranstaltninger konkluderer Kommissionen, at disse foranstaltninger ikke er statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1 — |
| --- | --- |

(123)

Efter at have foretaget en tilbundsgående undersøgelse af de omhandlede foranstaltninger konkluderer Kommissionen, at disse foranstaltninger ikke er statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

De to foranstaltninger, der er truffet over for virksomheden Trèves, bestående i en investering foretaget af Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles (FMEA) på 55 mio. EUR og en plan for omlægning af skatterestancer og sociale restancer til en værdi af 18,4 mio. EUR, som den franske stat tilbød Trèves, er ikke statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. april 2011.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  EUT C 133 af 22.5.2010, s. 12.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  I afsnit III findes et sammendrag af bemærkningerne fra de interesserede parter.

3

(4)  I følge artikel L518-2 i den franske lov om monetære og finansielle anliggender, Code monétaire et financier français.

4

(5)  Kabine og akustik, tæpper og lydisolering (Acoustique, Tapis et Insonorisation (HAPP))

5

(6)  Forligsproceduren endte med indgåelsen af en såkaldt »mindelig aftale mellem en virksomhedsleder og dennes kreditorer (offentlige og private) med henblik på at fastsætte frister for betaling og/eller eftergivelse af gæld« (artikel 611-7 i den franske handelslov (Code de commerce)).

6

(7)  Forretningshemmelighed.

7

(8)  Ifølge fast retspraksis (se bl.a. Domstolens dom af 21. marts 1991, sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 13) er der da heller ikke grund til at skelne mellem tilfælde, hvor støtten ydes direkte af staten, og tilfælde, hvor den ydes af offentlige eller private organer, som staten opretter eller udpeger til at forvalte støtten. Faktisk kan det ifølge EU-retten ikke medgives, at alene det at oprette selvstyrende institutioner med ansvar for distribution af støtte gør det muligt at omgå reglerne for kontrol med statsstøtte. Som Domstolen imidlertid fastslog i sin dom af 16. maj 2002 (sag C-482/99, Frankrig mod Kommissionen, »Stardust Marine«, Sml. 2002 I, s. 4397), skal foranstaltningerne for at kunne betegnes som statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, både være ydet direkte eller indirekte for statslige midler og kunne tilskrives staten.

8

(9)  De finansielle vanskeligheder, som Trèves havde ultimo 2008, var primært et fald i omsætningen ([650-700] mio. EUR, dvs. [20-25] % i forhold til 2007) og et tab på [40-50] mio. EUR ved regnskabsårets slutning.

9

(10)  I beslutningen om at indlede en undersøgelse nævnes en TRI på [> 15 %]. Det forklares på følgende måde: Forventet TRI af FMEA's investering er på [> 15 %]. Af forsigtighedshensyn anvender FMEA en nedsættelse på [...] % af EBITDA (se fodnote 11) for regnskabsåret 2011. Efter nedsættelsen er TRI på [> 12 %], og det er den rente, der fastsættes som referencerente i denne beslutning. Den TRI på [> 15 %], der nævnes i undersøgelsesbeslutningen, var et gennemsnit af satsen på [> 15 %] uden nedsættelse og satsen på [> 12 %] efter nedsættelsen.

10

(11)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

11

(12)  Forkortelse for »earnings before interest, taxes, depreciation, and amortization«: indtægter før renter, skat og af- og nedskrivninger.

12

(13)  Man må huske, at FMEA ikke juridisk set var stiftet førend den 25. marts 2009, da medlemmerne af fonden undertegnede vedtægterne, og investorerne underskrev den første rate. I praksis begyndte fonden, der var under stiftelse, dog sit arbejde i slutningen af januar.

13

(14)  Det påpeges, at Kommissionen i sin beslutning nøjes med at udtrykke sine tvivl.

14

(15)  Domstolens dom af 16. maj 2002, sag C-482/99, Republikken Frankrig mod Kommissionen, Sml. 2002 I, s. 4397.

15

(16)  Domstolens dom af 15. juni 2006, forenede sager C-393/04 og C-41/05, Air Liquide Industries Belgium, Sml. 2006 I, s. 5293, præmis 28.

16

(17)  Ifølge Retten »skal det vurderes, om en privat investor af en størrelse, der kan sammenlignes med organer, som forestår forvaltningen af den offentlige sektor, under tilsvarende omstændigheder kunne tænkes at ville have indskudt kapital af samme størrelse, navnlig under hensyn til de oplysninger, som var tilgængelige, og den forventede udvikling på datoen for kapitalindskuddet. Den private investor, med hvis adfærd de indgreb skal sammenlignes, som iværksættes af en offentlig investor, når denne forfølger visse formål med hensyn til økonomisk politik, behøver ikke nødvendigvis at være en almindelig investor, som placerer kapital til forrentning på kortere eller længere sigt, men skal dog i det mindste være et privat holdingselskab eller en privat koncern af virksomheder, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter.« Rettens dom af 21. maj 2010, forenede sager T-425/04, T-444/04, T-450/04 og T-456/04, Frankrig m.fl. mod Kommissionen, præmis 216. Se ligeledes følgende meddelelse fra Kommissionen: Anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på offentlige myndigheders kapitalinteresser, Bull. 9-1984; Meddelelse til medlemsstaterne fra Kommissionen: Anvendelsen af EØF-traktatens artikel 92 og 93 og artikel 5 i Kommissionens direktiv 80/723/EØF på offentlige virksomheder i fremstillingssektoren (EFT C 307 af 13.11.1993, s. 3).

17

(18)  Efter et fald på [6-8] % fra 2005 ([900-950] mio. EUR) til 2006 ([800-850] mio. EUR) steg Trèves's omsætning faktisk med [4-7] % fra 2007 ([850-900] mio. EUR). Rentabiliteten steg også markant, idet virksomhedens EBITDA steg til [50-60] mio. EUR i 2007, dvs. en stigning på [...] % i forhold til 2006 ([30-40] mio. EUR) og en stigning på [...] % i forhold til EBITDA for 2005 ([40-50] mio. EUR).

18

(19)  [...].

19

(20)  Værdien af en virksomheds egenkapital er pr. definition lig med værdien af virksomheden minus dens nettogæld.

20

(21)  FMEA's potentielle salg af sin ejerandel i 2012 er en arbejdshypotese til brug ved vurderingen af afkastet af investeringen, sådan som det vil se ud i 2012, på basis af 2011-resultaterne. Ifølge aktionæraftalen står det FMEA fuldstændig frit for at beholde eller afhænde sin andel de første [...] år af investeringen. [...] I øvrigt er fordelingen af gevinsten ved et eventuelt salg af selskabet under alle omstændigheder til gunst for FMEA (se præmis 110 og 111 i beslutningen).

21

(22)  Dette mål for branchen beregnes ud fra et betydende indeks over børskurserne for de største leverandører til bilindustrien. Hvis man inddrager krisen, falder den gennemsnitlige TRI over de fem år forud for 1. december 2009 til 4,7 %.

22

(23)  MEDAF = Modèle d'évaluation des actifs financiers: model til vurdering af finansielle aktiver.

23

(24)  WACC beregnet på basis af en gældsomkostning på [0-10] % og en egenkapitalomkostning på [10-20] %. I lyset af FMEA-investeringens sammensatte struktur (kapitalindskud og tilførsel af konvertible obligationer) er det utilstrækkeligt at bedømme denne investering alene ved hjælp af gældsomkostningen eller kapitalomkostningen. Man kan f.eks. se, at FMEA's tilgodehavende i form af OPARA er privilegeret (»new money«-privilegiet). Stillet over for det nye banklån på [10-30] mio. EUR, som bankerne ydede, forhandlede FMEA sig i øvrigt til en kreditorplacering »på lige fod« for en betydelig del af sine ORAPA, dvs. en andel på [10-20] mio. EUR. WACC-niveauet forekommer derfor at være den bedste indikator. Under alle omstændigheder bør det bemærkes, at egenkapitalomkostningen på [10-20] %, som alligevel ikke kan fastsættes som sådan af ovenanførte grunde, er mindre end den forventede TRI på [> 15 %] i grundscenariet, og som udgør den rentabilitet, som FMEA kræver.

24

(25)  Domstolens dom af 29. april 1999, sag C-342/96, Kongeriget Spanien mod Kommissionen, »Tubacex«, Sml. 1999 I, s. 2459.

25

(26)  Imidlertid fastsættes disse rentesatser ved at tillægge en margin på basis af de variable EURIBOR-rentesatser. Derfor er sammenligningen med den faste rente på [0-10] % ikke helt relevant, selv om de satser, som bankerne siden 25. maj 2009 har tilbudt, aldrig har oversteget [0-10] %.

26

---

| 19.10.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 274/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 274/15

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 13. juli 2011

om Portugals støtteordning C 3/09 (ex NN 41 A-B/03) for indsamling, transport, behandling og destruktion af slagteriaffald

(meddelt under nummer K(2011) 4888)

(Kun den portugisiske udgave er autentisk)

(2011/677/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Efter at have modtaget en klage anmodede Kommissionen den 15. november 2002 de portugisiske myndigheder om oplysninger vedrørende indførelse af en skattelignende afgift til finansiering af indsamling, transport, behandling og destruktion af affald hidrørende fra slagtning af drøvtyggere og fjerkræ i henhold til lovdekret (Decreto-Lei) nr. 197/2002 af 25. september 2002 (1) (i det følgende benævnt »lovdekret nr. 197/2002«). De portugisiske myndigheder svarede ved brev af 20. januar 2003. |
| --- | --- |

(1)

Efter at have modtaget en klage anmodede Kommissionen den 15. november 2002 de portugisiske myndigheder om oplysninger vedrørende indførelse af en skattelignende afgift til finansiering af indsamling, transport, behandling og destruktion af affald hidrørende fra slagtning af drøvtyggere og fjerkræ i henhold til lovdekret (Decreto-Lei) nr. 197/2002 af 25. september 2002 (1) (i det følgende benævnt »lovdekret nr. 197/2002«). De portugisiske myndigheder svarede ved brev af 20. januar 2003.

| (2) | Af de indsendte oplysninger fremgik det, at den pågældende foranstaltning var sat i kraft uden Kommissionens forudgående godkendelse, og den blev registreret som ikke-anmeldt statsstøtte under nummer NN 41 A-B/03. |
| --- | --- |

(2)

Af de indsendte oplysninger fremgik det, at den pågældende foranstaltning var sat i kraft uden Kommissionens forudgående godkendelse, og den blev registreret som ikke-anmeldt statsstøtte under nummer NN 41 A-B/03.

| (3) | Kommissionens tjenestegrene anmodede ved breve af 16. og 30. april 2003 de portugisiske myndigheder om yderligere informationer vedrørende den omhandlede ordning. De portugisiske myndigheder havde en frist på fire uger til at besvare henvendelserne. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens tjenestegrene anmodede ved breve af 16. og 30. april 2003 de portugisiske myndigheder om yderligere informationer vedrørende den omhandlede ordning. De portugisiske myndigheder havde en frist på fire uger til at besvare henvendelserne.

| (4) | Ved breve af 5. maj og 6. juni 2003, som blev registreret henholdsvis den 5. maj og den 10. juni 2003, anmodede Portugals Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union på de portugisiske myndigheders vegne om forlængelse af fristen for meddelelse af de ønskede oplysninger under hensyntagen til, at der var behov for mere tid til at indsamle disse. |
| --- | --- |

(4)

Ved breve af 5. maj og 6. juni 2003, som blev registreret henholdsvis den 5. maj og den 10. juni 2003, anmodede Portugals Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union på de portugisiske myndigheders vegne om forlængelse af fristen for meddelelse af de ønskede oplysninger under hensyntagen til, at der var behov for mere tid til at indsamle disse.

| (5) | Kommissionens tjenestegrene forlængede ved brev af 25. juli 2003 fristen med fire uger. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens tjenestegrene forlængede ved brev af 25. juli 2003 fristen med fire uger.

| (6) | Da Kommissionens tjenestegrene ikke modtog svar inden udløbet af den frist på fire uger, der var fastsat i det sidste, ovennævnte brev, sendte de i brev af 19. december 2003 de portugisiske myndigheder en rykkerskrivelse, hvori det påpegedes, at hvis der ikke blev modtaget et svar, ville de foreslå Kommissionen at fremsende påbud om oplysninger i henhold til artikel 10, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (2) (nu artikel 108 i TEUF). |
| --- | --- |

(6)

Da Kommissionens tjenestegrene ikke modtog svar inden udløbet af den frist på fire uger, der var fastsat i det sidste, ovennævnte brev, sendte de i brev af 19. december 2003 de portugisiske myndigheder en rykkerskrivelse, hvori det påpegedes, at hvis der ikke blev modtaget et svar, ville de foreslå Kommissionen at fremsende påbud om oplysninger i henhold til artikel 10, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (2) (nu artikel 108 i TEUF).

| (7) | Ved brev af 5. februar 2004, der blev registreret samme dag, fremsendte Portugals Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union Kommissionens tjenestegrene de portugisiske myndigheders besvarelse af brevene af 16. og 30. april 2003 fra disse tjenestegrene. |
| --- | --- |

(7)

Ved brev af 5. februar 2004, der blev registreret samme dag, fremsendte Portugals Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union Kommissionens tjenestegrene de portugisiske myndigheders besvarelse af brevene af 16. og 30. april 2003 fra disse tjenestegrene.

| (8) | Kommissionens tjenestegrene anmodede ved brev af 11. november 2004 de portugisiske myndigheder om yderligere informationer vedrørende den omhandlede ordning. De portugisiske myndigheder havde en frist på fire uger til at besvare henvendelserne. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionens tjenestegrene anmodede ved brev af 11. november 2004 de portugisiske myndigheder om yderligere informationer vedrørende den omhandlede ordning. De portugisiske myndigheder havde en frist på fire uger til at besvare henvendelserne.

| (9) | Ved brev af 30. december 2004, som blev registreret den 5. januar 2005, anmodede Portugals Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union på de portugisiske myndigheders vegne om forlængelse af fristen for meddelelse af alle de ønskede oplysninger under hensyntagen til, at der var behov for mere tid til at indsamle disse. |
| --- | --- |

(9)

Ved brev af 30. december 2004, som blev registreret den 5. januar 2005, anmodede Portugals Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union på de portugisiske myndigheders vegne om forlængelse af fristen for meddelelse af alle de ønskede oplysninger under hensyntagen til, at der var behov for mere tid til at indsamle disse.

| (10) | Som ønsket forlængede Kommissionens tjenestegrene ved brev af 17. januar 2005 for anden gang fristen med fire uger. |
| --- | --- |

(10)

Som ønsket forlængede Kommissionens tjenestegrene ved brev af 17. januar 2005 for anden gang fristen med fire uger.

| (11) | Da der ikke indkom en besvarelse af spørgsmålene fra Kommissionens tjenestegrene inden udløbet af den nye frist, sendte de den 12. april 2005 de portugisiske myndigheder en ny rykkerskrivelse, hvori de endnu en gang blev gjort opmærksomme på, at disse tjenestegrene ved manglende overholdelse af fristen på fire uger for fremsendelse af et svar, ville forbeholde sig retten til at foreslå Kommissionen at fremsende påbud om oplysninger i henhold til artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 659/1999. |
| --- | --- |

(11)

Da der ikke indkom en besvarelse af spørgsmålene fra Kommissionens tjenestegrene inden udløbet af den nye frist, sendte de den 12. april 2005 de portugisiske myndigheder en ny rykkerskrivelse, hvori de endnu en gang blev gjort opmærksomme på, at disse tjenestegrene ved manglende overholdelse af fristen på fire uger for fremsendelse af et svar, ville forbeholde sig retten til at foreslå Kommissionen at fremsende påbud om oplysninger i henhold til artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 659/1999.

| (12) | Fristen for den ovennævnte besvarelse udløb i maj 2005. Da der ikke indkom svar inden udløbet af den nævnte frist, pålagde Kommissionen ved beslutning af 21. februar 2006 (3) Portugal at meddele den alle de oplysninger, landet var blevet anmodet om, idet den præciserede, at den — hvis der ikke indkom et svar fra disse myndigheder — forbeholdt sig retten til at indlede den procedure, der er fastsat i artikel 108, stk. 2, i TEUF (se punkt 80 i påbuddet om at indsende oplysninger). |
| --- | --- |

(12)

Fristen for den ovennævnte besvarelse udløb i maj 2005. Da der ikke indkom svar inden udløbet af den nævnte frist, pålagde Kommissionen ved beslutning af 21. februar 2006 (3) Portugal at meddele den alle de oplysninger, landet var blevet anmodet om, idet den præciserede, at den — hvis der ikke indkom et svar fra disse myndigheder — forbeholdt sig retten til at indlede den procedure, der er fastsat i artikel 108, stk. 2, i TEUF (se punkt 80 i påbuddet om at indsende oplysninger).

| (13) | Da ingen af de ønskede oplysninger blev indsendt, besluttede Kommissionen den 28. januar 2009 at indlede den procedure, der er fastsat i artikel 108, stk. 2, i TEUF. Denne beslutning blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (4). Kommissionen opfordrede de øvrige medlemsstater og andre interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtte. |
| --- | --- |

(13)

Da ingen af de ønskede oplysninger blev indsendt, besluttede Kommissionen den 28. januar 2009 at indlede den procedure, der er fastsat i artikel 108, stk. 2, i TEUF. Denne beslutning blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (4). Kommissionen opfordrede de øvrige medlemsstater og andre interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtte.

| (14) | Da Kommissionen ikke havde modtaget kommentarer fra Portugal inden for den fastsatte frist, sendte den en rykkerskrivelse til de portugisiske myndigheder den 18. marts 2009. Den 14. april 2009 sendte Portugal sine kommentarer samt kopier af lovdekret nr. 393-B/98 og nr. 244/2003 til Kommissionen. Den 15. juni 2009 indkom der kommentarer fra ETSA — Empresa de Transformação de Subprodutos Animais, SA. |
| --- | --- |

(14)

Da Kommissionen ikke havde modtaget kommentarer fra Portugal inden for den fastsatte frist, sendte den en rykkerskrivelse til de portugisiske myndigheder den 18. marts 2009. Den 14. april 2009 sendte Portugal sine kommentarer samt kopier af lovdekret nr. 393-B/98 og nr. 244/2003 til Kommissionen. Den 15. juni 2009 indkom der kommentarer fra ETSA — Empresa de Transformação de Subprodutos Animais, SA.

| (15) | Den 1. juli 2009 tilsendte Kommissionen de portugisiske myndigheder ETSA's kommentarer. De portugisiske myndigheder tilsendte ikke Kommissionen bemærkninger til denne virksomheds kommentarer. |
| --- | --- |

(15)

Den 1. juli 2009 tilsendte Kommissionen de portugisiske myndigheder ETSA's kommentarer. De portugisiske myndigheder tilsendte ikke Kommissionen bemærkninger til denne virksomheds kommentarer.

| (16) | I forlængelse af ETSA's kommentarer sendte Kommissionens tjenestegrene den 19. februar 2010 de portugisiske myndigheder et brev med anmodning om yderligere præciseringer. De portugisiske myndigheder svarede ved brev af 27. april 2010. |
| --- | --- |

(16)

I forlængelse af ETSA's kommentarer sendte Kommissionens tjenestegrene den 19. februar 2010 de portugisiske myndigheder et brev med anmodning om yderligere præciseringer. De portugisiske myndigheder svarede ved brev af 27. april 2010.

| (17) | Ved brev af 1. februar 2011 anmodede Kommissionens tjenestegrene de portugisiske myndigheder om at meddele bestemte oplysninger og om at give en fyldestgørende besvarelse af alle de spørgsmål, som de tidligere var blevet stillet af disse tjenestegrene. |
| --- | --- |

(17)

Ved brev af 1. februar 2011 anmodede Kommissionens tjenestegrene de portugisiske myndigheder om at meddele bestemte oplysninger og om at give en fyldestgørende besvarelse af alle de spørgsmål, som de tidligere var blevet stillet af disse tjenestegrene.

| (18) | Ved brev af 24. februar 2011 anmodede de portugisiske myndigheder om en forlængelse af besvarelsesfristen på 30 dage. |
| --- | --- |

(18)

Ved brev af 24. februar 2011 anmodede de portugisiske myndigheder om en forlængelse af besvarelsesfristen på 30 dage.

| (19) | Ved brev af 28. februar 2011 indrømmede Kommissionens tjenestegrene de portugisiske myndigheder en forlængelse af besvarelsesfristen på 30 dage. De portugisiske myndigheder besvarede spørgsmålene fra Kommissionens tjenestegrene ved brev af 1. april 2011. |
| --- | --- |

(19)

Ved brev af 28. februar 2011 indrømmede Kommissionens tjenestegrene de portugisiske myndigheder en forlængelse af besvarelsesfristen på 30 dage. De portugisiske myndigheder besvarede spørgsmålene fra Kommissionens tjenestegrene ved brev af 1. april 2011.

| (20) | Ved brev af 20. juni 2011 meddelte Kommissionens tjenestegrene de portugisiske myndigheder, at de ville foreslå Kommissionen at træffe en betinget positiv afgørelse og angav betingelserne herfor. |
| --- | --- |

(20)

Ved brev af 20. juni 2011 meddelte Kommissionens tjenestegrene de portugisiske myndigheder, at de ville foreslå Kommissionen at træffe en betinget positiv afgørelse og angav betingelserne herfor.

II.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

| (21) | Ifølge de portugisiske myndigheder blev der mellem 1. januar og 14. oktober 1998 konstateret 66 tilfælde af bovin spongiform encephalopati (i det følgende benævnt »BSE«). Over for denne risiko for folkesundheden og dyresundheden vedtog Kommissionen beslutning 98/653/EF af 18. november 1998 om hasteforanstaltninger som følge af forekomsten af bovin spongiform encephalopati i Portugal (5) og pålagde iværksættelse af foranstaltninger, som forekomsten af BSE-tilfælde i Portugal nødvendiggjorde, herunder navnlig forbud mod at sende bestemte dyr og animalske biprodukter fra portugisisk område til andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(21)

Ifølge de portugisiske myndigheder blev der mellem 1. januar og 14. oktober 1998 konstateret 66 tilfælde af bovin spongiform encephalopati (i det følgende benævnt »BSE«). Over for denne risiko for folkesundheden og dyresundheden vedtog Kommissionen beslutning 98/653/EF af 18. november 1998 om hasteforanstaltninger som følge af forekomsten af bovin spongiform encephalopati i Portugal (5) og pålagde iværksættelse af foranstaltninger, som forekomsten af BSE-tilfælde i Portugal nødvendiggjorde, herunder navnlig forbud mod at sende bestemte dyr og animalske biprodukter fra portugisisk område til andre medlemsstater.

| (22) | For at mildne konsekvenserne af de foranstaltninger, der var iværksat i forbindelse med bekæmpelsen af BSE, påtog den portugisiske stat sig fra 1999 at afholde alle udgifter i forbindelse med indsamling, behandling og destruktion af kødaffald fra pattedyr og fugle. Ved lovdekret nr. 393-B/98 af 4. december 1998 (6) (i det følgende benævnt »lovdekret 393-B/98«) påtog den portugisiske stat sig således ansvaret for og udgifterne til indsamling, behandling og destruktion af biprodukter. |
| --- | --- |

(22)

For at mildne konsekvenserne af de foranstaltninger, der var iværksat i forbindelse med bekæmpelsen af BSE, påtog den portugisiske stat sig fra 1999 at afholde alle udgifter i forbindelse med indsamling, behandling og destruktion af kødaffald fra pattedyr og fugle. Ved lovdekret nr. 393-B/98 af 4. december 1998 (6) (i det følgende benævnt »lovdekret 393-B/98«) påtog den portugisiske stat sig således ansvaret for og udgifterne til indsamling, behandling og destruktion af biprodukter.

| (23) | Der er i henhold til artikel 4, stk. 3, i lovdekret nr. 393-B/98 mulighed for at fastsætte afgifter, der skal betales af slagterier og anvendes til finansiering af destruktion af bestemte råvarer. Ifølge oplysningerne fra de portugisiske myndigheder blev slagterierne ikke pålagt denne afgift. |
| --- | --- |

(23)

Der er i henhold til artikel 4, stk. 3, i lovdekret nr. 393-B/98 mulighed for at fastsætte afgifter, der skal betales af slagterier og anvendes til finansiering af destruktion af bestemte råvarer. Ifølge oplysningerne fra de portugisiske myndigheder blev slagterierne ikke pålagt denne afgift.

| (24) | De portugisiske myndigheder forklarede, at de ikke rådede over specifikke foranstaltninger i tilstrækkeligt omfang til at kunne varetage passende behandling af affaldet og derfor havde været tvunget til at lade den private sektor varetage denne opgave, som i sagens natur var statens ansvar. |
| --- | --- |

(24)

De portugisiske myndigheder forklarede, at de ikke rådede over specifikke foranstaltninger i tilstrækkeligt omfang til at kunne varetage passende behandling af affaldet og derfor havde været tvunget til at lade den private sektor varetage denne opgave, som i sagens natur var statens ansvar.

| (25) | De portugisiske myndigheder forklarede, at denne opgave af offentlig interesse var blevet pålagt den private sektor i henhold til lovdekret nr. 197/99 af 8. juni 1999 (7), som er den nationale retsakt til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/52/EF af 13. oktober 1997 om ændring af direktiv 92/50/EØF, 93/36/EØF og 93/37/EØF om samordning af fremgangsmåderne med hensyn til indgåelse af henholdsvis offentlige tjenesteydelsesaftaler, aftaler om offentlige indkøb og offentlige bygge- og anlægskontrakter (8). De private virksomheder, der fik til opgave at udføre de pågældende opgaver, blev udvalgt på grundlag af deres tekniske formåen med henblik på god varetagelse af den opgave af offentlig interesse, som de blev pålagt, og under hensyntagen til, at det hastede med en sikker, hurtig og effektiv behandling af disse biprodukter. De portugisiske myndigheder indsendte et eksempel på en tjenesteydelseskontrakt, der var gyldig mellem den 1. september 2004 og den 31. december 2004. |
| --- | --- |

(25)

De portugisiske myndigheder forklarede, at denne opgave af offentlig interesse var blevet pålagt den private sektor i henhold til lovdekret nr. 197/99 af 8. juni 1999 (7), som er den nationale retsakt til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/52/EF af 13. oktober 1997 om ændring af direktiv 92/50/EØF, 93/36/EØF og 93/37/EØF om samordning af fremgangsmåderne med hensyn til indgåelse af henholdsvis offentlige tjenesteydelsesaftaler, aftaler om offentlige indkøb og offentlige bygge- og anlægskontrakter (8). De private virksomheder, der fik til opgave at udføre de pågældende opgaver, blev udvalgt på grundlag af deres tekniske formåen med henblik på god varetagelse af den opgave af offentlig interesse, som de blev pålagt, og under hensyntagen til, at det hastede med en sikker, hurtig og effektiv behandling af disse biprodukter. De portugisiske myndigheder indsendte et eksempel på en tjenesteydelseskontrakt, der var gyldig mellem den 1. september 2004 og den 31. december 2004.

| (26) | Ifølge oplysningerne fra de portugisiske myndigheder var de parametre, der lå til grund for beregningen af kompensation for de ydede tjenester, blevet fastlagt ved fælles bekendtgørelse (despacho conjunto) nr. 96/99 af 25. januar 1999 (9). Indholdet af denne bekendtgørelse blev ajourført periodisk og således ændret ved fælles bekendtgørelse nr. 324/2001 af 6. april 2001 (10) og fælles bekendtgørelse nr. 124/2002 af 19. februar 2002 (11). |
| --- | --- |

(26)

Ifølge oplysningerne fra de portugisiske myndigheder var de parametre, der lå til grund for beregningen af kompensation for de ydede tjenester, blevet fastlagt ved fælles bekendtgørelse (despacho conjunto) nr. 96/99 af 25. januar 1999 (9). Indholdet af denne bekendtgørelse blev ajourført periodisk og således ændret ved fælles bekendtgørelse nr. 324/2001 af 6. april 2001 (10) og fælles bekendtgørelse nr. 124/2002 af 19. februar 2002 (11).

| (27) | Rådet forbød ved beslutning 2000/766/EF (12) anvendelse af animalske biprodukter fra næsten alle arter i dyrefoder og påbød alle medlemsstater, herunder Portugal, at destruere disse biprodukter. |
| --- | --- |

(27)

Rådet forbød ved beslutning 2000/766/EF (12) anvendelse af animalske biprodukter fra næsten alle arter i dyrefoder og påbød alle medlemsstater, herunder Portugal, at destruere disse biprodukter.

| (28) | De portugisiske myndigheder forklarede, at affaldets omfang tog til på grund af denne afgørelse, og at omkostningerne derfor også var øget. |
| --- | --- |

(28)

De portugisiske myndigheder forklarede, at affaldets omfang tog til på grund af denne afgørelse, og at omkostningerne derfor også var øget.

| (29) | Kommissionen besluttede ved beslutning 2001/376/EF (13) at opretholde beslutning 98/653, som var vedtaget for Portugals vedkommende. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen besluttede ved beslutning 2001/376/EF (13) at opretholde beslutning 98/653, som var vedtaget for Portugals vedkommende.

| (30) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1774/2002 af 3. oktober 2002 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum (14), er der fastsat specifikke regler for indsamling, behandling og destruktion af animalske biprodukter for forskellige kategorier af biprodukter. |
| --- | --- |

(30)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1774/2002 af 3. oktober 2002 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum (14), er der fastsat specifikke regler for indsamling, behandling og destruktion af animalske biprodukter for forskellige kategorier af biprodukter.

| (31) | De portugisiske myndigheder forklarede, at de for at opfylde deres forpligtelser i denne forbindelse besluttede at overføre omkostningerne ved de omhandlede foranstaltninger til sektorens erhvervsdrivende under nøje efterlevelse af »forureneren betaler«-princippet og ud fra hensynet til beskyttelse af folkesundheden, som disse myndigheder er ansvarlige for, og som det er af afgørende betydning fortsat at garantere. Portugal iværksatte således den ordning, der var omhandlet i lovdekret nr. 197/2002 af 25. september 2002. |
| --- | --- |

(31)

De portugisiske myndigheder forklarede, at de for at opfylde deres forpligtelser i denne forbindelse besluttede at overføre omkostningerne ved de omhandlede foranstaltninger til sektorens erhvervsdrivende under nøje efterlevelse af »forureneren betaler«-princippet og ud fra hensynet til beskyttelse af folkesundheden, som disse myndigheder er ansvarlige for, og som det er af afgørende betydning fortsat at garantere. Portugal iværksatte således den ordning, der var omhandlet i lovdekret nr. 197/2002 af 25. september 2002.

| (32) | Fra oktober 2002, som var tidspunktet for ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 197/2002, blev omkostningerne i forbindelse med indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter af kød fra pattedyr og fjerkræ finansieret via indtægterne fra en skattelignende afgift for slagterier, importører af ikke-udbenet okse- og svinekød og for erhvervsdrivende i EU-samhandelen, dvs. virksomheder, der forhandler eller modtager ikke-udbenet okse- og svinekød. |
| --- | --- |

(32)

Fra oktober 2002, som var tidspunktet for ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 197/2002, blev omkostningerne i forbindelse med indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter af kød fra pattedyr og fjerkræ finansieret via indtægterne fra en skattelignende afgift for slagterier, importører af ikke-udbenet okse- og svinekød og for erhvervsdrivende i EU-samhandelen, dvs. virksomheder, der forhandler eller modtager ikke-udbenet okse- og svinekød.

| (33) | Ved brev af 20. januar 2003 oplyste de portugisiske myndigheder, at følgende virksomheder var fritaget for betaling af afgiften:






  — | de slagterier, der varetager indsamling, behandling og destruktion af samtlige biprodukter med undtagelse af specifikke risikoprodukter — enten i selve virksomheden eller i opskæringslokaler, eftersom disse enheder har sikret autonomi for så vidt angår behandling af de respektive biprodukter (se bilag 2, stk. 2, i lovdekret nr. 197/2002) |
| --- | --- | --- |

(33)

Ved brev af 20. januar 2003 oplyste de portugisiske myndigheder, at følgende virksomheder var fritaget for betaling af afgiften:

—

de slagterier, der varetager indsamling, behandling og destruktion af samtlige biprodukter med undtagelse af specifikke risikoprodukter — enten i selve virksomheden eller i opskæringslokaler, eftersom disse enheder har sikret autonomi for så vidt angår behandling af de respektive biprodukter (se bilag 2, stk. 2, i lovdekret nr. 197/2002)

| — | importører og erhvervsdrivende i EU-samhandelen, der forhandler udbenet kød, eftersom der i forbindelse med dette kød ikke forekommer biprodukter, der efter EU-retten og national ret skal underkastes en obligatorisk behandling. |
| --- | --- |

—

importører og erhvervsdrivende i EU-samhandelen, der forhandler udbenet kød, eftersom der i forbindelse med dette kød ikke forekommer biprodukter, der efter EU-retten og national ret skal underkastes en obligatorisk behandling.

| (34) | Hvad angår den præcise anvendelse af indtægterne fra afgifterne, oplyste de portugisiske myndigheder, at de udelukkende var bestemt til finansiering af tjenester i forbindelse med indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter af kød fra pattedyr og fjerkræ, herunder i form af specifikke risikoprodukter. |
| --- | --- |

(34)

Hvad angår den præcise anvendelse af indtægterne fra afgifterne, oplyste de portugisiske myndigheder, at de udelukkende var bestemt til finansiering af tjenester i forbindelse med indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter af kød fra pattedyr og fjerkræ, herunder i form af specifikke risikoprodukter.

| (35) | Afgiftsbeløbet er angivet i bilag 1 til lovdekret nr. 197/2002 i forhold til vægt og art:










  (EUR) |
| --- | --- |
| Arter/type | Kvæg | Svin | Får og geder | Fjerkræ | Andet |
| Afgift/kg slagtekrop | 0,05 | 0,04 | 0,03 | 0,06 | 0,06 |

(35)

Afgiftsbeløbet er angivet i bilag 1 til lovdekret nr. 197/2002 i forhold til vægt og art:

(EUR)

Arter/type

Kvæg

Svin

Får og geder

Fjerkræ

Andet

Afgift/kg slagtekrop

0,05

0,04

0,03

0,06

0,06

| (36) | Hvad angår finansiering af indsamling, transport, behandling og destruktion af specifikke risikoprodukter, fastsætter artikel 2, stk. 2, i lovdekret nr. 197/2002, at der — specifikt og udelukkende for slagterier — opkræves en fast afgift på 0,30 EUR pr. kg specifikke risikoprodukter. |
| --- | --- |

(36)

Hvad angår finansiering af indsamling, transport, behandling og destruktion af specifikke risikoprodukter, fastsætter artikel 2, stk. 2, i lovdekret nr. 197/2002, at der — specifikt og udelukkende for slagterier — opkræves en fast afgift på 0,30 EUR pr. kg specifikke risikoprodukter.

| (37) | Alle afgifterne betales ved reverse charge-metoden til et offentligt organ: det nationale institut for intervention og garanti for landbruget (Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)). De afgifter, der blev opkrævet hos virksomhederne, udgjorde indtægter for INGA og betaltes direkte til dette organ. |
| --- | --- |

(37)

Alle afgifterne betales ved reverse charge-metoden til et offentligt organ: det nationale institut for intervention og garanti for landbruget (Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)). De afgifter, der blev opkrævet hos virksomhederne, udgjorde indtægter for INGA og betaltes direkte til dette organ.

| (38) | Som omhandlet i betragtning 32 og 33 i nærværende afgørelse, fastsætter artikel 4 i lovdekret nr. 197/2002, at slagterierne også har mulighed for at organisere sig — enten ved anvendelse af tredjeparters tjenesteydelser eller på eget initiativ — med henblik på at fremme indsamling, behandling og destruktion af biprodukter (dog ikke specifikke risikoprodukter) efter den gældende lovgivning. Hvis slagterierne foretager indsamling, behandling og destruktion af egne biprodukter — med undtagelse af specifikke risikoprodukter — fastsættes den afgift, der skal betales i henhold til bilag 2 i lovdekret nr. 197/2002, på følgende måde:










  (EUR) |
| --- | --- |
| Arter/type | Kvæg | Svin | Får og geder | Fjerkræ | Andet |
| Afgift/kg slagtekrop | 0,03 | 0,02 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |

(38)

Som omhandlet i betragtning 32 og 33 i nærværende afgørelse, fastsætter artikel 4 i lovdekret nr. 197/2002, at slagterierne også har mulighed for at organisere sig — enten ved anvendelse af tredjeparters tjenesteydelser eller på eget initiativ — med henblik på at fremme indsamling, behandling og destruktion af biprodukter (dog ikke specifikke risikoprodukter) efter den gældende lovgivning. Hvis slagterierne foretager indsamling, behandling og destruktion af egne biprodukter — med undtagelse af specifikke risikoprodukter — fastsættes den afgift, der skal betales i henhold til bilag 2 i lovdekret nr. 197/2002, på følgende måde:

(EUR)

Arter/type

Kvæg

Svin

Får og geder

Fjerkræ

Andet

Afgift/kg slagtekrop

0,03

0,02

0,00

0,00

0,00

| (39) | Hvis slagterierne foretager indsamling, behandling og destruktion af alle deres egne biprodukter generelt i selve virksomheden eller i opskæringslokalerne — med undtagelse af specifikke risikoprodukter — er de ikke afgiftspligtige. |
| --- | --- |

(39)

Hvis slagterierne foretager indsamling, behandling og destruktion af alle deres egne biprodukter generelt i selve virksomheden eller i opskæringslokalerne — med undtagelse af specifikke risikoprodukter — er de ikke afgiftspligtige.

| (40) | I henhold til artikel 5 i lovdekret nr. 197/2002 påhviler det INGA at føre kontrol med slagteriernes afgiftsbetaling, hvorfor de bør registrere og ajourføre oplysninger om antal dyrekroppe og deres respektive vægt. INGA skal ligeledes føre kontrol med betaling af afgifter i forbindelse med import og modtagelse af produkter fra Den Europæiske Union, og de berørte virksomheder skal ajourføre oplysninger om alle deres aktiviteter på området. |
| --- | --- |

(40)

I henhold til artikel 5 i lovdekret nr. 197/2002 påhviler det INGA at føre kontrol med slagteriernes afgiftsbetaling, hvorfor de bør registrere og ajourføre oplysninger om antal dyrekroppe og deres respektive vægt. INGA skal ligeledes føre kontrol med betaling af afgifter i forbindelse med import og modtagelse af produkter fra Den Europæiske Union, og de berørte virksomheder skal ajourføre oplysninger om alle deres aktiviteter på området.

| (41) | Hvis de vælger denne alternative løsning, skal slagterierne forinden forelægge INGA de respektive projekter til godkendelse og underkaste sig alle de kontrolforanstaltninger, som de ansvarlige myndigheder måtte tage i brug. |
| --- | --- |

(41)

Hvis de vælger denne alternative løsning, skal slagterierne forinden forelægge INGA de respektive projekter til godkendelse og underkaste sig alle de kontrolforanstaltninger, som de ansvarlige myndigheder måtte tage i brug.

| (42) | De portugisiske myndigheder gav garantier for, at denne type opgaver kun ville blive varetaget af virksomheder, som forvalter de biprodukter, hvis destruktion er obligatorisk, og at afgiften kun havde til formål at vælte omkostningerne ved dette arbejde over på de samme virksomheder. |
| --- | --- |

(42)

De portugisiske myndigheder gav garantier for, at denne type opgaver kun ville blive varetaget af virksomheder, som forvalter de biprodukter, hvis destruktion er obligatorisk, og at afgiften kun havde til formål at vælte omkostningerne ved dette arbejde over på de samme virksomheder.

| (43) | Hvad angår sammenhængen mellem afgiftsindtægterne og omkostningerne i forbindelse med de tjenester, som de skal finansiere, oplyste de portugisiske myndigheder, at de afgifter, der er angivet i bilag I og II i lovdekret nr. 197/2002, og den afgift, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, angående specifikke risikoprodukter, blev beregnet på grundlag af de reelle omkostninger for de tjenester, der skulle ydes, og under hensyntagen til arten og relevansen af biprodukterne for hver enkelt dyreart. |
| --- | --- |

(43)

Hvad angår sammenhængen mellem afgiftsindtægterne og omkostningerne i forbindelse med de tjenester, som de skal finansiere, oplyste de portugisiske myndigheder, at de afgifter, der er angivet i bilag I og II i lovdekret nr. 197/2002, og den afgift, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, angående specifikke risikoprodukter, blev beregnet på grundlag af de reelle omkostninger for de tjenester, der skulle ydes, og under hensyntagen til arten og relevansen af biprodukterne for hver enkelt dyreart.

| (44) | For de portugisiske myndigheder udgør denne finansiering i alle henseender en kompensation for brugerne for ydelse af en tjeneste, der er i den almindelige offentligheds interesse. De beløb, der betales af afgiftspligtige, står i direkte forhold til de mængder affald, der rent faktisk leveres til de offentlige myndigheder, og til de faktiske omkostninger i forbindelse med destruktionen af dette affald. Til at understøtte disse oplysninger fremlagde de portugisiske myndigheder dokumenter for årene fra 1999 til 2005, som viser omkostningerne for tjenesteydelserne, og for 2003 et dokument, der viser afgiftsindtægterne for de forskellige typer biprodukter — uafhængigt af, om der er tale om importerede produkter eller nationale produkter. |
| --- | --- |

(44)

For de portugisiske myndigheder udgør denne finansiering i alle henseender en kompensation for brugerne for ydelse af en tjeneste, der er i den almindelige offentligheds interesse. De beløb, der betales af afgiftspligtige, står i direkte forhold til de mængder affald, der rent faktisk leveres til de offentlige myndigheder, og til de faktiske omkostninger i forbindelse med destruktionen af dette affald. Til at understøtte disse oplysninger fremlagde de portugisiske myndigheder dokumenter for årene fra 1999 til 2005, som viser omkostningerne for tjenesteydelserne, og for 2003 et dokument, der viser afgiftsindtægterne for de forskellige typer biprodukter — uafhængigt af, om der er tale om importerede produkter eller nationale produkter.

| (45) | Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt de importerede produkter kan nyde godt af ordningen på samme måde som nationale produkter, forsikrer de portugisiske myndigheder, at i overensstemmelse med »forureneren betaler«-princippet afspejler de afgifter, der anvendes på slagterier, importerede produkter og handel inden for Fællesskabet med udbenet kød, de omkostninger, der er forbundet med behandling af samtlige de biprodukter, der genereres i forløbet frem mod den endelige forbruger. |
| --- | --- |

(45)

Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt de importerede produkter kan nyde godt af ordningen på samme måde som nationale produkter, forsikrer de portugisiske myndigheder, at i overensstemmelse med »forureneren betaler«-princippet afspejler de afgifter, der anvendes på slagterier, importerede produkter og handel inden for Fællesskabet med udbenet kød, de omkostninger, der er forbundet med behandling af samtlige de biprodukter, der genereres i forløbet frem mod den endelige forbruger.

| (46) | Ifølge de portugisiske myndigheder genereres der i forbindelse med import af ikke-udbenet kød biprodukter, og den er derfor omfattet af indsamling, transport, behandling og destruktion, hvorfor det er berettiget at anvende de nævnte afgifter herpå. |
| --- | --- |

(46)

Ifølge de portugisiske myndigheder genereres der i forbindelse med import af ikke-udbenet kød biprodukter, og den er derfor omfattet af indsamling, transport, behandling og destruktion, hvorfor det er berettiget at anvende de nævnte afgifter herpå.

| (47) | De portugisiske myndigheder vurderer, at de finansierede foranstaltninger er i offentlighedens interesse, fordi det efter BSE-krisen blev klart, at destruktionen af slagteriaffald er en offentlig opgave, der henhører under staten på grund af dens betydning for folkesundheden og dyresundheden og for beskyttelsen af miljøet. |
| --- | --- |

(47)

De portugisiske myndigheder vurderer, at de finansierede foranstaltninger er i offentlighedens interesse, fordi det efter BSE-krisen blev klart, at destruktionen af slagteriaffald er en offentlig opgave, der henhører under staten på grund af dens betydning for folkesundheden og dyresundheden og for beskyttelsen af miljøet.

| (48) | Den ordning, der er fastsat ved lovdekret nr. 197/2002, blev ophævet ved lovdekret nr. 244/2003 af 7. oktober 2003 (i det følgende benævnt »lovdekret nr. 2244/2003«), der trådte i kraft den 22. oktober 2003 (15) og fastsatte en generel ordning og en overgangsordning for animalske biprodukter, der ikke var egnet til konsum. |
| --- | --- |

(48)

Den ordning, der er fastsat ved lovdekret nr. 197/2002, blev ophævet ved lovdekret nr. 244/2003 af 7. oktober 2003 (i det følgende benævnt »lovdekret nr. 2244/2003«), der trådte i kraft den 22. oktober 2003 (15) og fastsatte en generel ordning og en overgangsordning for animalske biprodukter, der ikke var egnet til konsum.

| (49) | I henhold til den generelle ordning skal slagterier, opskæringsvirksomheder, rugerier og ægproducenter, selv eller ved hjælp af eksterne tjenesteydelser, sørge for indsamling, transport, oplagring, håndtering, behandling og destruktion af biprodukter i kategori 1, 2 og 3, der er genereret i de pågældende virksomheder, i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1774/2002 og ved gennemførelse af en plan, der skal godkendes af generaldirektoratet for veterinære anliggender (Direcção-Geral de Veterinária (DG V)). |
| --- | --- |

(49)

I henhold til den generelle ordning skal slagterier, opskæringsvirksomheder, rugerier og ægproducenter, selv eller ved hjælp af eksterne tjenesteydelser, sørge for indsamling, transport, oplagring, håndtering, behandling og destruktion af biprodukter i kategori 1, 2 og 3, der er genereret i de pågældende virksomheder, i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1774/2002 og ved gennemførelse af en plan, der skal godkendes af generaldirektoratet for veterinære anliggender (Direcção-Geral de Veterinária (DG V)).

| (50) | Slagterier, opskæringsvirksomheder, rugerier og ægproducenter skal fremlægge en plan for destruktion eller anvendelse af biprodukter under kategori 3, som skal godkendes af DG V, inden for en frist på 90 dage at regne fra ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 244/2003 eller efter start af aktiviteter. Hvad angår kategori 3, fortsætter INGA indtil DG V's godkendelse af planerne med at sikre indsamling, transport, behandling, midlertidig oplagring og destruktion af biprodukter i overensstemmelse med lovdekret nr. 197/2002. Indtil godkendelse af planen for biprodukter under kategori 3 er ejere af slagterier, opskæringsvirksomheder, rugerier og ægproducerende virksomheder forpligtet til at betale de afgifter, der er fastsat i bilag 1 til lovdekret nr. 197/2002 — med undtagelse af virksomheder, som nyder godt af den alternative ordning, der er fastsat herunder, og som betaler de afgifter, der er fastsat i bilag 2 i det nævnte lovdekret. |
| --- | --- |

(50)

Slagterier, opskæringsvirksomheder, rugerier og ægproducenter skal fremlægge en plan for destruktion eller anvendelse af biprodukter under kategori 3, som skal godkendes af DG V, inden for en frist på 90 dage at regne fra ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 244/2003 eller efter start af aktiviteter. Hvad angår kategori 3, fortsætter INGA indtil DG V's godkendelse af planerne med at sikre indsamling, transport, behandling, midlertidig oplagring og destruktion af biprodukter i overensstemmelse med lovdekret nr. 197/2002. Indtil godkendelse af planen for biprodukter under kategori 3 er ejere af slagterier, opskæringsvirksomheder, rugerier og ægproducerende virksomheder forpligtet til at betale de afgifter, der er fastsat i bilag 1 til lovdekret nr. 197/2002 — med undtagelse af virksomheder, som nyder godt af den alternative ordning, der er fastsat herunder, og som betaler de afgifter, der er fastsat i bilag 2 i det nævnte lovdekret.

| (51) | I henhold til overgangsordningen fortsætter INGA ligeledes med at varetage disse tjenester i forbindelse med biprodukter henhørende under kategori 1 og 2. |
| --- | --- |

(51)

I henhold til overgangsordningen fortsætter INGA ligeledes med at varetage disse tjenester i forbindelse med biprodukter henhørende under kategori 1 og 2.

| (52) | Hvad angår biprodukter under kategori 1 og 2, skulle slagterier og opskæringsvirksomheder fremlægge en plan for destruktion eller anvendelse inden for en frist på 30 dage fra overgangsordningens udløb i november 2005. Indtil planens godkendelse er de forpligtet til at betale 0,35 EUR pr. kg biprodukt under kategori 1 eller 2. Fra det øjeblik, hvor planen for destruktion eller anvendelse er godkendt, er de afgiftspligtige fritaget for betaling af afgiften. |
| --- | --- |

(52)

Hvad angår biprodukter under kategori 1 og 2, skulle slagterier og opskæringsvirksomheder fremlægge en plan for destruktion eller anvendelse inden for en frist på 30 dage fra overgangsordningens udløb i november 2005. Indtil planens godkendelse er de forpligtet til at betale 0,35 EUR pr. kg biprodukt under kategori 1 eller 2. Fra det øjeblik, hvor planen for destruktion eller anvendelse er godkendt, er de afgiftspligtige fritaget for betaling af afgiften.

| (53) | Når slagterierne og opskæringsvirksomhederne indsender en plan til DG V angående de foranstaltninger, der er nødvendige for at destruere biprodukter under kategori 1 og 2, påtager de sig ansvaret for gennemførelsen af disse foranstaltninger og underlægges ovennævnte myndigheds kontrol. Artikel 3, stk. 4, i lovdekret nr. 244/2003 fastsætter, at ordningen udløber to år efter lovdekretets ikrafttrædelse. |
| --- | --- |

(53)

Når slagterierne og opskæringsvirksomhederne indsender en plan til DG V angående de foranstaltninger, der er nødvendige for at destruere biprodukter under kategori 1 og 2, påtager de sig ansvaret for gennemførelsen af disse foranstaltninger og underlægges ovennævnte myndigheds kontrol. Artikel 3, stk. 4, i lovdekret nr. 244/2003 fastsætter, at ordningen udløber to år efter lovdekretets ikrafttrædelse.

| (54) | Overgangsordningen under lovdekret nr. 244/2003 udløb i november 2005. De portugisiske myndigheder anførte i deres brev af 1. april 2011, at efter udløbet af overgangsordningen under lovdekret nr. 244/2003 blev omkostningerne ved destruktion af biprodukter fra slagterier og opskæringsvirksomheder afholdt af virksomhederne ved genanvendelse af affaldet som biobrændsel og eksport af mel. |
| --- | --- |

(54)

Overgangsordningen under lovdekret nr. 244/2003 udløb i november 2005. De portugisiske myndigheder anførte i deres brev af 1. april 2011, at efter udløbet af overgangsordningen under lovdekret nr. 244/2003 blev omkostningerne ved destruktion af biprodukter fra slagterier og opskæringsvirksomheder afholdt af virksomhederne ved genanvendelse af affaldet som biobrændsel og eksport af mel.

| (55) | I sin beslutning om at indlede proceduren gav Kommissionen udtryk for sin tvivl med hensyn til eksistensen af en støtte til fordel for virksomheder, der varetog indsamling, transport, behandling og destruktion af de pågældende biprodukter for slagterier og opskæringsvirksomheder, importører af ikke-udbenet oksekød, svinekød og fjerkrækød, erhvervsdrivende i EU-samhandelen og opdrættere — samt tvivl med hensyn til støttens forenelighed. |
| --- | --- |

(55)

I sin beslutning om at indlede proceduren gav Kommissionen udtryk for sin tvivl med hensyn til eksistensen af en støtte til fordel for virksomheder, der varetog indsamling, transport, behandling og destruktion af de pågældende biprodukter for slagterier og opskæringsvirksomheder, importører af ikke-udbenet oksekød, svinekød og fjerkrækød, erhvervsdrivende i EU-samhandelen og opdrættere — samt tvivl med hensyn til støttens forenelighed.

| (56) | Kommissionen gentog bl.a. de spørgsmål, der var stillet i forbindelse med det første påbud om at fremlægge oplysninger. Hvad angår støtten til fordel for virksomheder, der varetager indsamling, transport, behandling og destruktion af de pågældende biprodukter, udtrykte den tvivl med hensyn til arten af den tjeneste i offentlighedens interesse, som de portugisiske myndigheder mente der var tale om i den foreliggende sag — navnlig på baggrund af Altmark-dommen (16). Hvad angår støtten til slagterier og opskæringsvirksomheder, importører af ikke-udbenet oksekød, svinekød og fjerkrækød samt erhvervsdrivende i EU-samhandelen i sektoren, udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt det bidrag, sektoren ydede via afgiften, svarede til de reelle økonomiske omkostninger i forbindelse med indsamlingen og anmodede om kvantificerede oplysninger herom. Hvad angår støtten til opdrætterne, udtrykte Kommissionen endelig tvivl om, hvilke fordele disse kunne have ved den indførte ordning, eftersom de ikke var afgiftspligtige. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen gentog bl.a. de spørgsmål, der var stillet i forbindelse med det første påbud om at fremlægge oplysninger. Hvad angår støtten til fordel for virksomheder, der varetager indsamling, transport, behandling og destruktion af de pågældende biprodukter, udtrykte den tvivl med hensyn til arten af den tjeneste i offentlighedens interesse, som de portugisiske myndigheder mente der var tale om i den foreliggende sag — navnlig på baggrund af Altmark-dommen (16). Hvad angår støtten til slagterier og opskæringsvirksomheder, importører af ikke-udbenet oksekød, svinekød og fjerkrækød samt erhvervsdrivende i EU-samhandelen i sektoren, udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt det bidrag, sektoren ydede via afgiften, svarede til de reelle økonomiske omkostninger i forbindelse med indsamlingen og anmodede om kvantificerede oplysninger herom. Hvad angår støtten til opdrætterne, udtrykte Kommissionen endelig tvivl om, hvilke fordele disse kunne have ved den indførte ordning, eftersom de ikke var afgiftspligtige.

| (57) | Kommissionen foretog derefter en foreløbig undersøgelse af de omhandlede foranstaltningers forenelighed på baggrund af de retningslinjer, der havde været gældende siden 1998, og konkluderede i den indledende del af beslutningsproceduren, at den ikke havde tilstrækkelige oplysninger til at kunne drage konklusioner om de pågældende foranstaltningers forenelighed. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen foretog derefter en foreløbig undersøgelse af de omhandlede foranstaltningers forenelighed på baggrund af de retningslinjer, der havde været gældende siden 1998, og konkluderede i den indledende del af beslutningsproceduren, at den ikke havde tilstrækkelige oplysninger til at kunne drage konklusioner om de pågældende foranstaltningers forenelighed.

III.   BEMÆRKNINGER FRA PORTUGAL

| (58) | I sine bemærkninger gjorde Portugal indledningsvist opmærksom på den særlige situation i landet i 1998 på grund af BSE. De portugisiske myndigheder henviser bl.a. til beslutning 98/653/EF, som forbyder forsendelse fra portugisisk område til andre medlemsstater eller tredjelande af bestemte produkter, navnlig kød- og benmel som sådan eller indeholdt i andre produkter. Portugal udarbejdede i den forbindelse en plan for overvågning, kontrol og udryddelse af BSE, som blev godkendt af Kommissionens Stående Veterinærkomité. Kommissionen besluttede den 18. april 2001 at opretholde eksportforbuddet for Portugal, og det blev først ophævet i 2004 ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1993/2004 (17). |
| --- | --- |

(58)

I sine bemærkninger gjorde Portugal indledningsvist opmærksom på den særlige situation i landet i 1998 på grund af BSE. De portugisiske myndigheder henviser bl.a. til beslutning 98/653/EF, som forbyder forsendelse fra portugisisk område til andre medlemsstater eller tredjelande af bestemte produkter, navnlig kød- og benmel som sådan eller indeholdt i andre produkter. Portugal udarbejdede i den forbindelse en plan for overvågning, kontrol og udryddelse af BSE, som blev godkendt af Kommissionens Stående Veterinærkomité. Kommissionen besluttede den 18. april 2001 at opretholde eksportforbuddet for Portugal, og det blev først ophævet i 2004 ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1993/2004 (17).

| (59) | Portugal fremfører således, at alle de foranstaltninger, der blev truffet mellem 1998 og 2004, havde til formål at afhjælpe en krisesituation, der indebar fare for folkesundheden. Det var således de portugisiske myndigheders formål at muliggøre umiddelbar gennemførelse af foranstaltningerne, indtil virksomhederne fik sig organiseret og selv kunne varetage opgaverne — under kontrol fra statens side. Portugal mener, at beskyttelsen af folkesundheden er et retligt gode, som har mere vægt en noget andet gode, og som berettiger til, at der gøres undtagelse fra statsstøttereglerne. |
| --- | --- |

(59)

Portugal fremfører således, at alle de foranstaltninger, der blev truffet mellem 1998 og 2004, havde til formål at afhjælpe en krisesituation, der indebar fare for folkesundheden. Det var således de portugisiske myndigheders formål at muliggøre umiddelbar gennemførelse af foranstaltningerne, indtil virksomhederne fik sig organiseret og selv kunne varetage opgaverne — under kontrol fra statens side. Portugal mener, at beskyttelsen af folkesundheden er et retligt gode, som har mere vægt en noget andet gode, og som berettiger til, at der gøres undtagelse fra statsstøttereglerne.

| (60) | Ifølge de portugisiske myndigheder forhindrede vedtagelsen af beslutning 98/653/EF og de efterfølgende forlængelser, at de foranstaltninger, der var truffet af den portugisiske stat til løsning af BSE-krisen, skabte konkurrencefordrejning på markedet og herved hæmmede samhandelen mellem medlemsstaterne. Portugal anfører, at eftersom der var et forbud mod eksport af de ovennævnte produkter, var der heller ingen samhandel, hvorfor der ikke kunne være tale om konkurrencefordrejning. |
| --- | --- |

(60)

Ifølge de portugisiske myndigheder forhindrede vedtagelsen af beslutning 98/653/EF og de efterfølgende forlængelser, at de foranstaltninger, der var truffet af den portugisiske stat til løsning af BSE-krisen, skabte konkurrencefordrejning på markedet og herved hæmmede samhandelen mellem medlemsstaterne. Portugal anfører, at eftersom der var et forbud mod eksport af de ovennævnte produkter, var der heller ingen samhandel, hvorfor der ikke kunne være tale om konkurrencefordrejning.

| (61) | Portugal fremfører for det første, at der ikke blev ydet støtte i 1998 og beviser det ved oplysninger om ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 393-B/98 af 4. december 1998. Det var først på det tidspunkt, at den portugisiske stat — undtagelsesvist og i en overgangsperiode — påtog sig ansvaret for indsamling, behandling og destruktion af biprodukterne. |
| --- | --- |

(61)

Portugal fremfører for det første, at der ikke blev ydet støtte i 1998 og beviser det ved oplysninger om ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 393-B/98 af 4. december 1998. Det var først på det tidspunkt, at den portugisiske stat — undtagelsesvist og i en overgangsperiode — påtog sig ansvaret for indsamling, behandling og destruktion af biprodukterne.

| (62) | Efter ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 393-B/98 påtog den portugisiske stat sig udgifterne i forbindelse med indsamling, behandling og destruktion af biprodukter frem til ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 197/2002. Hertil fremførte de portugisiske myndigheder, at det skal tages i betragtning, at de portugisiske myndigheder påtog sig ansvaret for disse foranstaltninger på kort sigt, og at ordningen blev revideret efterfølgende, samt at afgiften blev indført som et middel til at vælte finansieringen af indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter af kød fra pattedyr og fjerkræ, herunder specifikke risikoprodukter, over på sektoren. |
| --- | --- |

(62)

Efter ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 393-B/98 påtog den portugisiske stat sig udgifterne i forbindelse med indsamling, behandling og destruktion af biprodukter frem til ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 197/2002. Hertil fremførte de portugisiske myndigheder, at det skal tages i betragtning, at de portugisiske myndigheder påtog sig ansvaret for disse foranstaltninger på kort sigt, og at ordningen blev revideret efterfølgende, samt at afgiften blev indført som et middel til at vælte finansieringen af indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter af kød fra pattedyr og fjerkræ, herunder specifikke risikoprodukter, over på sektoren.

| (63) | Hvad angår omkostningerne ved de nævnte foranstaltninger, fremfører de portugisiske myndigheder, at de parametre, som de baserede sig på ved beregning af kompensationen, tidligere var blevet fastsat i en bekendtgørelse offentliggjort i Diário da República. De portugisiske myndigheder nævner tre bekendtgørelser (18), som angiver priserne for tjenesteydelserne (indsamling, transport og påfyldning i store sække pr. produktkilogram). Der blev taget hensyn til de udgifter, der i forbindelse med disse opgaver skulle afholdes af enheder til behandling af biprodukter af animalsk oprindelse, som ikke lå i tilknytning til slagterier. Der blev ligeledes taget hensyn til løbende udgifter til f.eks. energi, brændstof, aflønning, forsikring m.m. Disse parametre er de samme for alle leverandører af de pågældende tjenesteydelser. De portugisiske myndigheder oplyste, at fortjenesterne lå på mellem 30 og 39,5 %, eller at de efter disse myndigheders opfattelse udgjorde en margen, der var passende, eller som endog lå under gennemsnittet for erhvervsaktiviteterne. De portugisiske myndigheder vedlagde oplysninger om årene med anvendelse af de parametre, som var anvendt til fastsættelse af de priser, der var angivet i bekendtgørelserne. |
| --- | --- |

(63)

Hvad angår omkostningerne ved de nævnte foranstaltninger, fremfører de portugisiske myndigheder, at de parametre, som de baserede sig på ved beregning af kompensationen, tidligere var blevet fastsat i en bekendtgørelse offentliggjort i Diário da República. De portugisiske myndigheder nævner tre bekendtgørelser (18), som angiver priserne for tjenesteydelserne (indsamling, transport og påfyldning i store sække pr. produktkilogram). Der blev taget hensyn til de udgifter, der i forbindelse med disse opgaver skulle afholdes af enheder til behandling af biprodukter af animalsk oprindelse, som ikke lå i tilknytning til slagterier. Der blev ligeledes taget hensyn til løbende udgifter til f.eks. energi, brændstof, aflønning, forsikring m.m. Disse parametre er de samme for alle leverandører af de pågældende tjenesteydelser. De portugisiske myndigheder oplyste, at fortjenesterne lå på mellem 30 og 39,5 %, eller at de efter disse myndigheders opfattelse udgjorde en margen, der var passende, eller som endog lå under gennemsnittet for erhvervsaktiviteterne. De portugisiske myndigheder vedlagde oplysninger om årene med anvendelse af de parametre, som var anvendt til fastsættelse af de priser, der var angivet i bekendtgørelserne.

| (64) | Det kan konkluderes, at den portugisiske stat vurderer, at den ydede støtte kan anses for at være forenelig ved fravigelse af »forureneren betaler«-princippet, idet den svarer til udgifterne for de ydede tjenesteydelser, og fordi de retningslinjer, der var gældende på det tidspunkt (EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i forbindelse med TSE-test, døde dyr og slagteriaffald (19)) muliggjorde støtte på op til 100 % af de faktiske udgifter, fordi den var kortvarig. |
| --- | --- |

(64)

Det kan konkluderes, at den portugisiske stat vurderer, at den ydede støtte kan anses for at være forenelig ved fravigelse af »forureneren betaler«-princippet, idet den svarer til udgifterne for de ydede tjenesteydelser, og fordi de retningslinjer, der var gældende på det tidspunkt (EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i forbindelse med TSE-test, døde dyr og slagteriaffald (19)) muliggjorde støtte på op til 100 % af de faktiske udgifter, fordi den var kortvarig.

| (65) | Siden oktober 2002 har det juridiske grundlag for betaling af afgifterne været lovdekret nr. 197/2002. De portugisiske myndigheder mener, at der med de omhandlede afgifter blev taget hensyn til de priser, der skulle betales for virksomhedernes behandling af biprodukter. Eftersom krisen trak ud, vurderede de portugisiske myndigheder imidlertid, at der fortsat var grund til, at staten intervenerede som formidler. |
| --- | --- |

(65)

Siden oktober 2002 har det juridiske grundlag for betaling af afgifterne været lovdekret nr. 197/2002. De portugisiske myndigheder mener, at der med de omhandlede afgifter blev taget hensyn til de priser, der skulle betales for virksomhedernes behandling af biprodukter. Eftersom krisen trak ud, vurderede de portugisiske myndigheder imidlertid, at der fortsat var grund til, at staten intervenerede som formidler.

| (66) | I forbindelse med de simulationer, der blev foretaget på det pågældende tidspunkt, blev der taget hensyn til samtlige de udgifter, virksomhederne skulle bære, og en rimelig fortjeneste. De portugisiske myndigheder fremsendte en budgetopgørelse baseret på omkostninger og udgifter for 2003, som efter deres opfattelse viste, at der var balance mellem indtægter og udgifter under den nye lovgivning, og som fastsætter afgifter til finansiering af tjenesteydelserne. |
| --- | --- |

(66)

I forbindelse med de simulationer, der blev foretaget på det pågældende tidspunkt, blev der taget hensyn til samtlige de udgifter, virksomhederne skulle bære, og en rimelig fortjeneste. De portugisiske myndigheder fremsendte en budgetopgørelse baseret på omkostninger og udgifter for 2003, som efter deres opfattelse viste, at der var balance mellem indtægter og udgifter under den nye lovgivning, og som fastsætter afgifter til finansiering af tjenesteydelserne.

| (67) | De portugisiske myndigheder fremfører desuden, at finansieringen af indsamling, transport og destruktion af biprodukter af fjerkrækød ikke skete via afgifter, der var betalt af slagterier og importører af slagtekroppe, halve slagtekroppe og andre ikke-udskårne stykker af kvæg og svin. De portugisiske myndigheder påpegede, at artikel 2, stk. 1, i lovdekret nr. 197/2002 skal fortolkes i henhold til bilag 1, som fastsætter, at finansiering af transport, behandling og destruktion af biprodukter af kød foretages af tre typer virksomheder: virksomheder, der slagter kvæg, svin, får/geder, fjerkræ m.m., importører af slagtekroppe, halve slagtekroppe og andre ikke-udbenede stykker af kvæg og svin samt erhvervsdrivende i EU-samhandelen, hvis aktiviteter omhandler de samme produkter. Bilag 1 indeholdt således en tabel, der angav de afgifter, der skulle betales af fjerkræslagterier, som ikke gennemførte indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter hidrørende fra slagtning af fjerkræ — under hensyntagen til, at der i forbindelse med fjerkrækroppe generelt ikke optræder biprodukter. |
| --- | --- |

(67)

De portugisiske myndigheder fremfører desuden, at finansieringen af indsamling, transport og destruktion af biprodukter af fjerkrækød ikke skete via afgifter, der var betalt af slagterier og importører af slagtekroppe, halve slagtekroppe og andre ikke-udskårne stykker af kvæg og svin. De portugisiske myndigheder påpegede, at artikel 2, stk. 1, i lovdekret nr. 197/2002 skal fortolkes i henhold til bilag 1, som fastsætter, at finansiering af transport, behandling og destruktion af biprodukter af kød foretages af tre typer virksomheder: virksomheder, der slagter kvæg, svin, får/geder, fjerkræ m.m., importører af slagtekroppe, halve slagtekroppe og andre ikke-udbenede stykker af kvæg og svin samt erhvervsdrivende i EU-samhandelen, hvis aktiviteter omhandler de samme produkter. Bilag 1 indeholdt således en tabel, der angav de afgifter, der skulle betales af fjerkræslagterier, som ikke gennemførte indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter hidrørende fra slagtning af fjerkræ — under hensyntagen til, at der i forbindelse med fjerkrækroppe generelt ikke optræder biprodukter.

| (68) | De portugisiske myndigheder erklærede desuden, at forskellen på de to afgifter, der er fastsat i bilag 2 i lovdekret nr. 197/2002, skyldtes de omkostninger, der var forbundet med opskæringsvirksomhedernes biprodukter. |
| --- | --- |

(68)

De portugisiske myndigheder erklærede desuden, at forskellen på de to afgifter, der er fastsat i bilag 2 i lovdekret nr. 197/2002, skyldtes de omkostninger, der var forbundet med opskæringsvirksomhedernes biprodukter.

| (69) | De portugisiske myndigheder oplyste, at der i overensstemmelse med lovdekret nr. 197/2002 og nr. 244/2003 ikke var fastsat nogen overvæltning af afgifter på opdrætterne, selv om omkostningerne i forbindelse med indsamling, transport, behandling og destruktion reelt havde indvirkning på hele kødsektoren. De portugisiske myndigheder fremlagde i den forbindelse to fakturaer for tjenesteydelser dateret den 22. oktober 2002 og den 28. oktober 2003, som ifølge disse myndigheder skulle vise, at slagterierne havde væltet omkostningerne i forbindelse med indsamling, transport, behandling og destruktion over på opdrætterne. |
| --- | --- |

(69)

De portugisiske myndigheder oplyste, at der i overensstemmelse med lovdekret nr. 197/2002 og nr. 244/2003 ikke var fastsat nogen overvæltning af afgifter på opdrætterne, selv om omkostningerne i forbindelse med indsamling, transport, behandling og destruktion reelt havde indvirkning på hele kødsektoren. De portugisiske myndigheder fremlagde i den forbindelse to fakturaer for tjenesteydelser dateret den 22. oktober 2002 og den 28. oktober 2003, som ifølge disse myndigheder skulle vise, at slagterierne havde væltet omkostningerne i forbindelse med indsamling, transport, behandling og destruktion over på opdrætterne.

| (70) | De portugisiske myndigheder garanterer endelig, at de virksomheder, der leverede tjenesteydelserne, ikke bortkanaliserede midler til eventuelle konkurrerende aktiviteter, eftersom deres eneste aktivitet var indsamling, transport, behandling og destruktion af animalske biprodukter. |
| --- | --- |

(70)

De portugisiske myndigheder garanterer endelig, at de virksomheder, der leverede tjenesteydelserne, ikke bortkanaliserede midler til eventuelle konkurrerende aktiviteter, eftersom deres eneste aktivitet var indsamling, transport, behandling og destruktion af animalske biprodukter.

| (71) | De portugisiske myndigheder fremfører også, at den overgangsordning, der blev indført ved lovdekret nr. 244/2003, udløb i november 2005, og at de virksomheder, der genererede biprodukter, fuldt ud påtog sig det ansvar, som staten indledningsvist midlertidigt havde påtaget sig for disse. Siden november 2005 har samtlige omkostninger været afholdt af virksomhederne, som kompenserer herfor ved genanvendelse af affald som biobrændsel og eksport af mel. |
| --- | --- |

(71)

De portugisiske myndigheder fremfører også, at den overgangsordning, der blev indført ved lovdekret nr. 244/2003, udløb i november 2005, og at de virksomheder, der genererede biprodukter, fuldt ud påtog sig det ansvar, som staten indledningsvist midlertidigt havde påtaget sig for disse. Siden november 2005 har samtlige omkostninger været afholdt af virksomhederne, som kompenserer herfor ved genanvendelse af affald som biobrændsel og eksport af mel.

| (72) | De portugisiske myndigheder mener derfor, at de har opfyldt de fastlagte forpligtelser, eftersom de virksomheder, der genererede biprodukter, gradvist begyndte at betale for de aktiviteter, som var forbundet med destruktion af biprodukter, via afgiften. |
| --- | --- |

(72)

De portugisiske myndigheder mener derfor, at de har opfyldt de fastlagte forpligtelser, eftersom de virksomheder, der genererede biprodukter, gradvist begyndte at betale for de aktiviteter, som var forbundet med destruktion af biprodukter, via afgiften.

IV.   UDTALELSE FRA ANDRE BERØRTE PARTER

| (73) | ETSA fremsendte bemærkninger ved brev af 15. juni 2009. ETSA-gruppen består af virksomhederne ITS -Indústria Transformadora de Subprodutos Animais, SA og SEBOL — Comércio e Indústria de Sebo, SA. Disse virksomheder står for indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter af animalsk oprindelse af kategori 1, 2 og 3 i Portugal og udgør nogle af de virksomheder, som den portugisiske stat henvendte sig til med henblik på levering af de omhandlede tjenesteydelser i den pågældende periode. ETSA anses derfor for at have modtaget betalinger fra staten og er derfor berørt part i sag nr. C 3/09. |
| --- | --- |

(73)

ETSA fremsendte bemærkninger ved brev af 15. juni 2009. ETSA-gruppen består af virksomhederne ITS -Indústria Transformadora de Subprodutos Animais, SA og SEBOL — Comércio e Indústria de Sebo, SA. Disse virksomheder står for indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter af animalsk oprindelse af kategori 1, 2 og 3 i Portugal og udgør nogle af de virksomheder, som den portugisiske stat henvendte sig til med henblik på levering af de omhandlede tjenesteydelser i den pågældende periode. ETSA anses derfor for at have modtaget betalinger fra staten og er derfor berørt part i sag nr. C 3/09.

| (74) | ETSA minder indledningsvist om konteksten med BSE-krisen, som tvang den portugisiske stat til at træffe en række præventive foranstaltninger (navnlig indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter af animalsk oprindelse under kategori 1, 2 og 3) til bekæmpelse og begrænsning af risikoen for denne sygdom, således at folkesundheden og miljøet kunne beskyttes. Vedtagelsen af disse foranstaltninger var i store træk i overensstemmelse med de forpligtelser, der var fastsat i fællesskabslovgivningen. |
| --- | --- |

(74)

ETSA minder indledningsvist om konteksten med BSE-krisen, som tvang den portugisiske stat til at træffe en række præventive foranstaltninger (navnlig indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter af animalsk oprindelse under kategori 1, 2 og 3) til bekæmpelse og begrænsning af risikoen for denne sygdom, således at folkesundheden og miljøet kunne beskyttes. Vedtagelsen af disse foranstaltninger var i store træk i overensstemmelse med de forpligtelser, der var fastsat i fællesskabslovgivningen.

| (75) | ITS og SEBOL leverede mellem 1998 og 2005 tjenesteydelser for INGA med hensyn til indsamling, transport, behandling og destruktion af affald gennem direkte tildeling. ETSA henviser til, at alle de virksomheder, der var i stand til at yde de krævede tjenesteydelser, fik tildelt opgaverne på de samme vilkår. Indtil den 10. oktober 2002 indgik INGA aftaler med virksomheder, der var godkendt til at yde denne form for tjenesteydelse, og afholdt de hermed forbundne omkostninger i henhold til artikel 6 i lovdekret nr. 393-B/98. De parametre, der blev anvendt til at beregne prisen for tjenesteydelserne, var i overensstemmelse med fælles bekendtgørelse nr. 96/99. Prisen blev fastsat i forhold til råvarernes vægt og kunne revideres, hvis vilkårene for leverance af tjenesteydelserne ændredes. I forbindelse med den pris, der blev betalt til SEBOL og ITS, blev der taget hensyn til den skønnede pris for tjenesteydelsen, navnlig sammenholdt med vægten og omfanget af det affald, der skulle indsamles og behandles, og iværksættelse og forvaltning af systemet med indsamling af døde dyr i bedrifterne, hvilket bl.a. indebar hurtig afhentning af dyrene efter deres død. |
| --- | --- |

(75)

ITS og SEBOL leverede mellem 1998 og 2005 tjenesteydelser for INGA med hensyn til indsamling, transport, behandling og destruktion af affald gennem direkte tildeling. ETSA henviser til, at alle de virksomheder, der var i stand til at yde de krævede tjenesteydelser, fik tildelt opgaverne på de samme vilkår. Indtil den 10. oktober 2002 indgik INGA aftaler med virksomheder, der var godkendt til at yde denne form for tjenesteydelse, og afholdt de hermed forbundne omkostninger i henhold til artikel 6 i lovdekret nr. 393-B/98. De parametre, der blev anvendt til at beregne prisen for tjenesteydelserne, var i overensstemmelse med fælles bekendtgørelse nr. 96/99. Prisen blev fastsat i forhold til råvarernes vægt og kunne revideres, hvis vilkårene for leverance af tjenesteydelserne ændredes. I forbindelse med den pris, der blev betalt til SEBOL og ITS, blev der taget hensyn til den skønnede pris for tjenesteydelsen, navnlig sammenholdt med vægten og omfanget af det affald, der skulle indsamles og behandles, og iværksættelse og forvaltning af systemet med indsamling af døde dyr i bedrifterne, hvilket bl.a. indebar hurtig afhentning af dyrene efter deres død.

| (76) | ETSA understreger, at selv om tildelingen af tjenesteydelseskontrakterne ikke skete ved offentligt udbud, dækker den pris, der blev betalt for tjenesteydelser, de reelle omkostninger — under hensyntagen til de hermed forbundne indtægter — og muliggjorde kun en rimelig og legitim fortjeneste. Det fremføres også, at betalingen for tjenesteydelserne altid forekom at være i overensstemmelse med princippet om effektivitet, eftersom den pris, INGA betalte, lå på det gennemsnitlige europæiske niveau for tilsvarende tjenesteydelser og faktisk frem til 2005 havde været lavere end de priser, der efterfølgende var blevet anvendt i kontrakter om levering af den samme type tjenesteydelser og indgået efter offentlige udbud, der skulle lette fastsættelse af modydelser i overensstemmelse med markedskriterier. |
| --- | --- |

(76)

ETSA understreger, at selv om tildelingen af tjenesteydelseskontrakterne ikke skete ved offentligt udbud, dækker den pris, der blev betalt for tjenesteydelser, de reelle omkostninger — under hensyntagen til de hermed forbundne indtægter — og muliggjorde kun en rimelig og legitim fortjeneste. Det fremføres også, at betalingen for tjenesteydelserne altid forekom at være i overensstemmelse med princippet om effektivitet, eftersom den pris, INGA betalte, lå på det gennemsnitlige europæiske niveau for tilsvarende tjenesteydelser og faktisk frem til 2005 havde været lavere end de priser, der efterfølgende var blevet anvendt i kontrakter om levering af den samme type tjenesteydelser og indgået efter offentlige udbud, der skulle lette fastsættelse af modydelser i overensstemmelse med markedskriterier.

| (77) | Fra 2005 begyndte tjenesteydelseskontrakterne at blive tildelt ved internationalt offentligt udbud. Der blev gennemført tre offentlige udbud: kvæg/enhovede dyr på nationalt plan, får/geder (syd) og får/geder (nord). ITS deltog i de offentlige udbud gennem et konsortium, som fik tildelt kontrakten for tjenesteydelser. Der blev indgået tre kontrakter om tjenesteydelser for de tre nævnte opgaver. ETSA omtaler bl.a. følgende arbejdsopgaver: indsamling, transport, behandling og destruktion af affald samt fortsat og ajourført registrering og arkivering, hvad angår de pågældende aktiviteter. Det var instituttet for finansiering af landbrug og fiskeri (Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas — IFAP I.P.), der havde til opgave at føre tilsyn med overholdelsen af forpligtelserne. |
| --- | --- |

(77)

Fra 2005 begyndte tjenesteydelseskontrakterne at blive tildelt ved internationalt offentligt udbud. Der blev gennemført tre offentlige udbud: kvæg/enhovede dyr på nationalt plan, får/geder (syd) og får/geder (nord). ITS deltog i de offentlige udbud gennem et konsortium, som fik tildelt kontrakten for tjenesteydelser. Der blev indgået tre kontrakter om tjenesteydelser for de tre nævnte opgaver. ETSA omtaler bl.a. følgende arbejdsopgaver: indsamling, transport, behandling og destruktion af affald samt fortsat og ajourført registrering og arkivering, hvad angår de pågældende aktiviteter. Det var instituttet for finansiering af landbrug og fiskeri (Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas — IFAP I.P.), der havde til opgave at føre tilsyn med overholdelsen af forpligtelserne.

| (78) | ETSA understreger, at de indgåede kontrakter forudfastsatte priserne på en objektiv og gennemsigtig måde ud fra antal ton og den pågældende dyreart. Ifølge ETSA blev priserne fastsat på markedsvilkår, og de garanterede en passende dækning af de omkostninger, der var forbundet med de offentlige tjenesteforpligtelser, og var fastsat i tjenesteydelseskontrakterne og i henhold til den relevante lovgivning. |
| --- | --- |

(78)

ETSA understreger, at de indgåede kontrakter forudfastsatte priserne på en objektiv og gennemsigtig måde ud fra antal ton og den pågældende dyreart. Ifølge ETSA blev priserne fastsat på markedsvilkår, og de garanterede en passende dækning af de omkostninger, der var forbundet med de offentlige tjenesteforpligtelser, og var fastsat i tjenesteydelseskontrakterne og i henhold til den relevante lovgivning.

| (79) | ETSA konkluderede på denne baggrund, at den ikke modtog ulovlig støtte, og at de allerede modtagne midler blot var en legitim modydelse for ydelse af en offentlig tjeneste. |
| --- | --- |

(79)

ETSA konkluderede på denne baggrund, at den ikke modtog ulovlig støtte, og at de allerede modtagne midler blot var en legitim modydelse for ydelse af en offentlig tjeneste.

V.   VURDERING

1.   STATSSTØTTE I HENHOLD TIL ARTIKEL 107, STK. 1, I TEUF

| (80) | I artikel 107, stk. 1, i TEUF, hedder det, at »bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

(80)

I artikel 107, stk. 1, i TEUF, hedder det, at »bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| (81) | Artikel 107-109 i TEUF finder anvendelse på svinekødssektoren i medfør af artikel 21 i Rådets forordning (EØF) nr. 2759/75 (20) af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for disse produkter ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1913/2005 (21). De finder anvendelse i oksekødssektoren i henhold til artikel 40 i forordning (EF) nr. 1254/99 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for kød for disse produkter (22) ændret ved forordning (EF) nr. 1152/2007 (23). Inden vedtagelsen af sidstnævnte forordning anvendtes artiklerne i samme sektor i medfør af artikel 24 i Rådets forordning (EØF) nr. 805/68 (24). De finder anvendelse i sektorerne for fåre- og gedekød i henhold til artikel 22 i Rådets forordning (EF) nr. 2467/98 af 3. november 1998 om den fælles markedsordning for disse produkter (25), ændret ved forordning (EF) nr. 1913/2005. De finder anvendelse i fjerkrækødsektoren i henhold til artikel 19 i Rådets forordning (EØF) nr. 2777/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for disse produkter (26), senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 679/2006 (27). Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (28) ophævede disse forskellige forordninger og fastsætter i artikel 180, at reglerne om statsstøtte finder anvendelse på de ovennævnte produkter. |
| --- | --- |

(81)

Artikel 107-109 i TEUF finder anvendelse på svinekødssektoren i medfør af artikel 21 i Rådets forordning (EØF) nr. 2759/75 (20) af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for disse produkter ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1913/2005 (21). De finder anvendelse i oksekødssektoren i henhold til artikel 40 i forordning (EF) nr. 1254/99 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for kød for disse produkter (22) ændret ved forordning (EF) nr. 1152/2007 (23). Inden vedtagelsen af sidstnævnte forordning anvendtes artiklerne i samme sektor i medfør af artikel 24 i Rådets forordning (EØF) nr. 805/68 (24). De finder anvendelse i sektorerne for fåre- og gedekød i henhold til artikel 22 i Rådets forordning (EF) nr. 2467/98 af 3. november 1998 om den fælles markedsordning for disse produkter (25), ændret ved forordning (EF) nr. 1913/2005. De finder anvendelse i fjerkrækødsektoren i henhold til artikel 19 i Rådets forordning (EØF) nr. 2777/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for disse produkter (26), senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 679/2006 (27). Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (28) ophævede disse forskellige forordninger og fastsætter i artikel 180, at reglerne om statsstøtte finder anvendelse på de ovennævnte produkter.

| (82) | Hvad angår støttens art, skal den bestemmes for alle dem, der nyder godt af indsamling, transport, behandling og destruktion af slagteriaffald samt finansiering heraf. Kommissionen konstaterede, at der var tale om følgende kategorier af potentielle modtagere under den portugisiske ordning:






  — | virksomheder, der varetager indsamling, transport, behandling og destruktion af det omhandlede materiale |
| --- | --- | --- |

(82)

Hvad angår støttens art, skal den bestemmes for alle dem, der nyder godt af indsamling, transport, behandling og destruktion af slagteriaffald samt finansiering heraf. Kommissionen konstaterede, at der var tale om følgende kategorier af potentielle modtagere under den portugisiske ordning:

—

virksomheder, der varetager indsamling, transport, behandling og destruktion af det omhandlede materiale

| — | slagterier og opskæringsvirksomheder, importører af ikke-udbenet oksekød, svinekød og fjerkrækød samt erhvervsdrivende i EU-samhandelen, dvs. virksomheder, der forhandler eller modtager ikke-udbenet okse- eller svinekød, og |
| --- | --- |

—

slagterier og opskæringsvirksomheder, importører af ikke-udbenet oksekød, svinekød og fjerkrækød samt erhvervsdrivende i EU-samhandelen, dvs. virksomheder, der forhandler eller modtager ikke-udbenet okse- eller svinekød, og

| — | opdrætterne. |
| --- | --- |

—

opdrætterne.

| (83) | Hvad angår godkendelse af eventuel støtte over en længere periode, skelnede Kommissionen mellem fire perioder i sin beslutning om at indlede den formelle procedure under hensyntagen til de forskellige fællesskabsbestemmelser, der var relevante for en analyse af de eventuelle støtteforanstaltninger. Kommissionen så på perioden fra 1998 til 31. december 1999, en dato, som ligger forud for ikrafttrædelsen af retningslinjerne for statsstøtte i landbrugssektoren, perioden fra 1. januar 2000 til 31. december 2002, en dato, som ligger forud for ikrafttrædelsen af retningslinjerne for statsstøtte til fjernelse af slagteriaffald og dyr, der findes døde, samt udgifter til sporing af overførbare spongiforme encephalopatier (TSE), perioden fra 1. januar 2003 til 31. december 2006, en dato, som ligger forud for ikrafttrædelsen af nye retningslinjer for landbruget for 2007-2013 (29) samt perioden fra 1. januar 2007 og frem til nu. |
| --- | --- |

(83)

Hvad angår godkendelse af eventuel støtte over en længere periode, skelnede Kommissionen mellem fire perioder i sin beslutning om at indlede den formelle procedure under hensyntagen til de forskellige fællesskabsbestemmelser, der var relevante for en analyse af de eventuelle støtteforanstaltninger. Kommissionen så på perioden fra 1998 til 31. december 1999, en dato, som ligger forud for ikrafttrædelsen af retningslinjerne for statsstøtte i landbrugssektoren, perioden fra 1. januar 2000 til 31. december 2002, en dato, som ligger forud for ikrafttrædelsen af retningslinjerne for statsstøtte til fjernelse af slagteriaffald og dyr, der findes døde, samt udgifter til sporing af overførbare spongiforme encephalopatier (TSE), perioden fra 1. januar 2003 til 31. december 2006, en dato, som ligger forud for ikrafttrædelsen af nye retningslinjer for landbruget for 2007-2013 (29) samt perioden fra 1. januar 2007 og frem til nu.

| (84) | På grund af de nye oplysninger fra de portugisiske myndigheder, herunder navnlig om den allerede nævnte anvendelse af lovdekret nr. 244/2003, og om de forskellige former for finansiering af eventuel støtte ændrer Kommissionen lidt opdelingen af de forskellige perioder og tager hensyn til de forskellige efterfølgende perioder i sin godkendelse af hver gruppe af mulige støttemodtagere:






  — | perioden mellem den 9. december 1998 og den 9. oktober 2002, hvor lovdekret nr. 393-B/98 var i kraft |
| --- | --- | --- |

(84)

På grund af de nye oplysninger fra de portugisiske myndigheder, herunder navnlig om den allerede nævnte anvendelse af lovdekret nr. 244/2003, og om de forskellige former for finansiering af eventuel støtte ændrer Kommissionen lidt opdelingen af de forskellige perioder og tager hensyn til de forskellige efterfølgende perioder i sin godkendelse af hver gruppe af mulige støttemodtagere:

—

perioden mellem den 9. december 1998 og den 9. oktober 2002, hvor lovdekret nr. 393-B/98 var i kraft

| — | perioden mellem den 10. oktober 2002 og den 21. oktober 2003, hvor lovdekret nr. 197/2002 var i kraft, med undtagelse af bilag 2, hvis anvendelse blev forlænget under den overgangsordning, der var fastsat i lovdekret nr. 244/2003, og |
| --- | --- |

—

perioden mellem den 10. oktober 2002 og den 21. oktober 2003, hvor lovdekret nr. 197/2002 var i kraft, med undtagelse af bilag 2, hvis anvendelse blev forlænget under den overgangsordning, der var fastsat i lovdekret nr. 244/2003, og

| — | perioden mellem den 22. oktober 2003 og november 2005, hvor den overgangsordning, der er omhandlet i lovdekret nr. 244/2003, blev anvendt. |
| --- | --- |

—

perioden mellem den 22. oktober 2003 og november 2005, hvor den overgangsordning, der er omhandlet i lovdekret nr. 244/2003, blev anvendt.

1.1.   SELEKTIV FORDEL

| (85) | I henhold til Domstolens retspraksis betragtes støtte som indgreb, der under enhver tænkelig form direkte eller indirekte kan give virksomheder en fordel, eller som bør betragtes som en økonomisk fordel, som modtagervirksomheden ikke ville have opnået på normale markedsbetingelser (30). Som støtte betragtes endvidere indgreb, der under forskellige former letter de byrder, som normalt tynger en virksomheds budget, og derved, uden at være tilskud i ordets egentlige forstand, er af samme art og har tilsvarende virkninger (31). |
| --- | --- |

(85)

I henhold til Domstolens retspraksis betragtes støtte som indgreb, der under enhver tænkelig form direkte eller indirekte kan give virksomheder en fordel, eller som bør betragtes som en økonomisk fordel, som modtagervirksomheden ikke ville have opnået på normale markedsbetingelser (30). Som støtte betragtes endvidere indgreb, der under forskellige former letter de byrder, som normalt tynger en virksomheds budget, og derved, uden at være tilskud i ordets egentlige forstand, er af samme art og har tilsvarende virkninger (31).

1.1.1.   
  Selektiv fordel for virksomheder, der leverer tjenesteydelser

| (86) | Ifølge Kommissionen er indsamling, transport, behandling og destruktion af de omhandlede materialer en økonomisk aktivitet, da der er tale om tjenesteydelser mod betaling, der kan leveres af en lang række fællesskabsvirksomheder. Denne konklusion er bl.a. baseret på ETSA's oplysninger, som er resumeret i betragtning 73 ff. i nærværende afgørelse. |
| --- | --- |

(86)

Ifølge Kommissionen er indsamling, transport, behandling og destruktion af de omhandlede materialer en økonomisk aktivitet, da der er tale om tjenesteydelser mod betaling, der kan leveres af en lang række fællesskabsvirksomheder. Denne konklusion er bl.a. baseret på ETSA's oplysninger, som er resumeret i betragtning 73 ff. i nærværende afgørelse.

| (87) | Hvad angår denne økonomiske aktivitet, fremfører de portugisiske myndigheder, at de virksomheder, der leverede de pågældende tjenesteydelser, varetog en opgave i offentlighedens generelle interesse, der var begrundet i hensynet til beskyttelsen af folkesundheden og miljøet. De portugisiske myndigheder understregede i den forbindelse landets specifikke situation i forhold til BSE-krisen. Portugal fremfører således, at alle de foranstaltninger, der blev truffet, havde til formål at afhjælpe en krisesituation, der indebar fare for folkesundheden. Det var således de portugisiske myndigheders formål at muliggøre umiddelbar gennemførelse af foranstaltningerne, indtil virksomhederne fik sig organiseret og selv kunne varetage opgaverne — under kontrol fra statens side (se betragtning 21 og 59 i nærværende afgørelse). |
| --- | --- |

(87)

Hvad angår denne økonomiske aktivitet, fremfører de portugisiske myndigheder, at de virksomheder, der leverede de pågældende tjenesteydelser, varetog en opgave i offentlighedens generelle interesse, der var begrundet i hensynet til beskyttelsen af folkesundheden og miljøet. De portugisiske myndigheder understregede i den forbindelse landets specifikke situation i forhold til BSE-krisen. Portugal fremfører således, at alle de foranstaltninger, der blev truffet, havde til formål at afhjælpe en krisesituation, der indebar fare for folkesundheden. Det var således de portugisiske myndigheders formål at muliggøre umiddelbar gennemførelse af foranstaltningerne, indtil virksomhederne fik sig organiseret og selv kunne varetage opgaverne — under kontrol fra statens side (se betragtning 21 og 59 i nærværende afgørelse).

| (88) | ETSA vurderede i sine kommentarer, at den ikke modtog nogen ulovlig støtte, og at alle de modtagne midler blot var en legitim modydelse for ydelse af offentlig service (se betragtning 79 i nærværende afgørelse). |
| --- | --- |

(88)

ETSA vurderede i sine kommentarer, at den ikke modtog nogen ulovlig støtte, og at alle de modtagne midler blot var en legitim modydelse for ydelse af offentlig service (se betragtning 79 i nærværende afgørelse).

| (89) | Det fremgår af Domstolens dom i Altmark-sagen (32), at offentlig støtte, som har til formål at muliggøre offentlig service, ikke er omfattet af artikel 107 i TEUF, da denne støtte bør betragtes som en kompensation, der er et vederlag for de ydelser, som de begunstigede virksomheder har ydet for at opfylde forpligtelser til offentlig service. Domstolen mener imidlertid, at følgende betingelser er opfyldt:






  — | For det første skal den støttemodtagende virksomhed faktisk være blevet pålagt at opfylde forpligtelser til offentlig tjeneste, og disse forpligtelser skal være klart defineret |
| --- | --- | --- |

(89)

Det fremgår af Domstolens dom i Altmark-sagen (32), at offentlig støtte, som har til formål at muliggøre offentlig service, ikke er omfattet af artikel 107 i TEUF, da denne støtte bør betragtes som en kompensation, der er et vederlag for de ydelser, som de begunstigede virksomheder har ydet for at opfylde forpligtelser til offentlig service. Domstolen mener imidlertid, at følgende betingelser er opfyldt:

—

For det første skal den støttemodtagende virksomhed faktisk være blevet pålagt at opfylde forpligtelser til offentlig tjeneste, og disse forpligtelser skal være klart defineret

| — | for det andet skal de kriterier, der er grundlaget for beregningen af kompensationen, være blevet fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde |
| --- | --- |

—

for det andet skal de kriterier, der er grundlaget for beregningen af kompensationen, være blevet fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde

| — | kompensationen må for det tredje ikke overstige, hvad der er nødvendigt for helt eller delvist at dække de udgifter, der er afholdt ved opfyldelsen af forpligtelserne til offentlig service, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af disse forpligtelser |
| --- | --- |

—

kompensationen må for det tredje ikke overstige, hvad der er nødvendigt for helt eller delvist at dække de udgifter, der er afholdt ved opfyldelsen af forpligtelserne til offentlig service, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af disse forpligtelser

| — | når udvælgelsen af den virksomhed, der skal overdrages en forpligtelse til offentlig service, ikke er blevet gennemført inden for rammerne af en procedure for tildeling af offentlige kontrakter, skal størrelsen af den nødvendige kompensation for det fjerde være fastlagt på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med transportmidler til at kunne opfylde de stillede krav til den offentlige tjeneste, ville have haft ved at gennemføre forpligtelserne, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne. |
| --- | --- |

—

når udvælgelsen af den virksomhed, der skal overdrages en forpligtelse til offentlig service, ikke er blevet gennemført inden for rammerne af en procedure for tildeling af offentlige kontrakter, skal størrelsen af den nødvendige kompensation for det fjerde være fastlagt på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med transportmidler til at kunne opfylde de stillede krav til den offentlige tjeneste, ville have haft ved at gennemføre forpligtelserne, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne.

| (90) | Anvendelse af Altmark-sagens retspraksis på det omhandlede tilfælde foranlediger Kommissionen til at formulere følgende betragtninger: |
| --- | --- |

(90)

Anvendelse af Altmark-sagens retspraksis på det omhandlede tilfælde foranlediger Kommissionen til at formulere følgende betragtninger:

a)   Tjenesteydelse af egentlig almindelig økonomisk interesse efter artikel 106, stk. 2, i TEUF

| (91) | Det skal frem for alt undersøges, om vi i det pågældende tilfælde står over for en tjenesteydelse af egentlig almindelig økonomisk interesse efter artikel 106, stk. 2, i TEUF. |
| --- | --- |

(91)

Det skal frem for alt undersøges, om vi i det pågældende tilfælde står over for en tjenesteydelse af egentlig almindelig økonomisk interesse efter artikel 106, stk. 2, i TEUF.

| (92) | Det fremgår af Domstolens retspraksis, at med undtagelse af de sektorer, hvor der findes EU-regler på området, har medlemsstaterne vide skønsbeføjelser, hvad angår arten af de tjenesteydelser, der kan betegnes som værende af almindelig økonomisk interesse. Det er derfor Kommissionens opgave at sikre, at disse skønsbeføjelser anvendes på en måde, der ikke er åbenlyst forkert, hvad angår definitionen af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse. |
| --- | --- |

(92)

Det fremgår af Domstolens retspraksis, at med undtagelse af de sektorer, hvor der findes EU-regler på området, har medlemsstaterne vide skønsbeføjelser, hvad angår arten af de tjenesteydelser, der kan betegnes som værende af almindelig økonomisk interesse. Det er derfor Kommissionens opgave at sikre, at disse skønsbeføjelser anvendes på en måde, der ikke er åbenlyst forkert, hvad angår definitionen af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse.

| (93) | Der er siden 1990'erne konstateret forskellige overførbare spongiforme encephalopatier (TSE) særskilt — hos personer og dyr. Fra og med 1996 begyndte man at konstatere, at der var lighed mellem BSE-agenser og agenser hidrørende fra den nye variant af Creutzfeldt-Jakob-sygdommen. Siden 1990 har Fællesskabet vedtaget en række foranstaltninger til beskyttelse af menneskers og dyrs sundhed mod risikoen for BSE. Disse foranstaltninger er baseret på beskyttelsesbestemmelserne i Rådets direktiver om veterinærkontrolforanstaltninger. Ved beslutning 2000/766/EF blev medlemsstaterne forpligtet til at indsamle, transportere, behandle, oplagre og destruere animalsk affald i henhold til direktiv 90/667/EØF (33), Kommissionens beslutning 97/735/EF (34) og Rådets beslutning 1999/534/EF (35). Forordning (EF) nr. 1774/2002 fastsatte i den forbindelse sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum, samt forpligtelser for medlemsstaterne til at sørge for vedtagelse af passende foranstaltninger og etablering af en passende ordning for indsamling, transport og destruktion af animalske biprodukter. |
| --- | --- |

(93)

Der er siden 1990'erne konstateret forskellige overførbare spongiforme encephalopatier (TSE) særskilt — hos personer og dyr. Fra og med 1996 begyndte man at konstatere, at der var lighed mellem BSE-agenser og agenser hidrørende fra den nye variant af Creutzfeldt-Jakob-sygdommen. Siden 1990 har Fællesskabet vedtaget en række foranstaltninger til beskyttelse af menneskers og dyrs sundhed mod risikoen for BSE. Disse foranstaltninger er baseret på beskyttelsesbestemmelserne i Rådets direktiver om veterinærkontrolforanstaltninger. Ved beslutning 2000/766/EF blev medlemsstaterne forpligtet til at indsamle, transportere, behandle, oplagre og destruere animalsk affald i henhold til direktiv 90/667/EØF (33), Kommissionens beslutning 97/735/EF (34) og Rådets beslutning 1999/534/EF (35). Forordning (EF) nr. 1774/2002 fastsatte i den forbindelse sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum, samt forpligtelser for medlemsstaterne til at sørge for vedtagelse af passende foranstaltninger og etablering af en passende ordning for indsamling, transport og destruktion af animalske biprodukter.

| (94) | Eftersom Domstolen har fastslået, at forvaltning af bestemte former for affald kan være genstand for en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse (36) og under hensyntagen til den ovennævnte specifikke BSE-krisesituation har Kommissionen ingen indsigelser, hvad angår arten af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, som de portugisiske myndigheder har erklæret at ville anvende i forbindelse med denne indsamling og efterfølgende destruktion af slagtekroppe og andet animalsk affald, der ikke var egnet til konsum, i perioden 1999-2005, hvor den portugisiske stat påtog sig det fulde ansvar (1999-2003) eller det delvise ansvar (2003-2005) for disse aktiviteter. Der er tale om en beslutning, som var berettiget under hensyntagen til folkesundheden og beskyttelsen af miljøet, hvorfor den var omfattet af princippet om almindelig økonomisk interesse i medfør af artikel 106, stk. 2, i TEUF. |
| --- | --- |

(94)

Eftersom Domstolen har fastslået, at forvaltning af bestemte former for affald kan være genstand for en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse (36) og under hensyntagen til den ovennævnte specifikke BSE-krisesituation har Kommissionen ingen indsigelser, hvad angår arten af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, som de portugisiske myndigheder har erklæret at ville anvende i forbindelse med denne indsamling og efterfølgende destruktion af slagtekroppe og andet animalsk affald, der ikke var egnet til konsum, i perioden 1999-2005, hvor den portugisiske stat påtog sig det fulde ansvar (1999-2003) eller det delvise ansvar (2003-2005) for disse aktiviteter. Der er tale om en beslutning, som var berettiget under hensyntagen til folkesundheden og beskyttelsen af miljøet, hvorfor den var omfattet af princippet om almindelig økonomisk interesse i medfør af artikel 106, stk. 2, i TEUF.

b)   Varetagelse af forpligtelse til offentlig tjeneste

| (95) | I henhold til Altmark-dommen kræves der et mandat i form af en eller flere officielle retsakter, som er bindende i national ret. Hvad angår den første betingelse, der blev fastslået med Altmark-dommen, fastsatte lovdekret nr. 393-B/98 og nr. 244/93, at det var obligatorisk at indsamle, transportere, behandle og destruere biprodukter af animalsk oprindelse, der var uegnet til konsum. Artikel 6 i lovdekret nr. 393-B/98 fastsætter, at det påhviler INGA, som har ansvaret for indsamling, behandling og destruktion af animalske biprodukter, der er uegnede til konsum, at foretage udvælgelse af de virksomheder, der skal varetage disse opgaver. Ved fælles bekendtgørelse nr. 95/99 var der forinden fastsat parametre for beregning af betalingen for offentlig tjeneste og øvrige forpligtelser i forbindelse med leveringen af denne tjenesteydelse, f.eks. virksomhedens forpligtelse til at indsamle alle biprodukter, der genereres på nationalt område, i overensstemmelse med de sanitære og tekniske normer, der er fastsat i lovgivningen. |
| --- | --- |

(95)

I henhold til Altmark-dommen kræves der et mandat i form af en eller flere officielle retsakter, som er bindende i national ret. Hvad angår den første betingelse, der blev fastslået med Altmark-dommen, fastsatte lovdekret nr. 393-B/98 og nr. 244/93, at det var obligatorisk at indsamle, transportere, behandle og destruere biprodukter af animalsk oprindelse, der var uegnet til konsum. Artikel 6 i lovdekret nr. 393-B/98 fastsætter, at det påhviler INGA, som har ansvaret for indsamling, behandling og destruktion af animalske biprodukter, der er uegnede til konsum, at foretage udvælgelse af de virksomheder, der skal varetage disse opgaver. Ved fælles bekendtgørelse nr. 95/99 var der forinden fastsat parametre for beregning af betalingen for offentlig tjeneste og øvrige forpligtelser i forbindelse med leveringen af denne tjenesteydelse, f.eks. virksomhedens forpligtelse til at indsamle alle biprodukter, der genereres på nationalt område, i overensstemmelse med de sanitære og tekniske normer, der er fastsat i lovgivningen.

| (96) | De portugisiske myndigheder fremfører, at forpligtelserne for de virksomheder, der ydede disse tjenesteydelser, var klart defineret i kontrakterne om tjenesteydelse. Eksempelvis forelagde de Kommissionen en kontrakt om tjenesteydelser fra 2003, der blev indgået på grundlag af lovdekret nr. 393-B/98. |
| --- | --- |

(96)

De portugisiske myndigheder fremfører, at forpligtelserne for de virksomheder, der ydede disse tjenesteydelser, var klart defineret i kontrakterne om tjenesteydelse. Eksempelvis forelagde de Kommissionen en kontrakt om tjenesteydelser fra 2003, der blev indgået på grundlag af lovdekret nr. 393-B/98.

| (97) | Kommissionen konstaterer, at forpligtelserne for den virksomhed, der leverer tjenesteydelserne, var klart defineret i kontrakten om tjenesteydelser, som de portugisiske myndigheder forelagde den. Kommissionen konkluderer med henvisning til lovdekret nr. 393-B/98, den fælles bekendtgørelse og det indsendte eksempel på en tjenesteydelseskontrakt, at den første betingelse i Altmark-dommen er opfyldt. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen konstaterer, at forpligtelserne for den virksomhed, der leverer tjenesteydelserne, var klart defineret i kontrakten om tjenesteydelser, som de portugisiske myndigheder forelagde den. Kommissionen konkluderer med henvisning til lovdekret nr. 393-B/98, den fælles bekendtgørelse og det indsendte eksempel på en tjenesteydelseskontrakt, at den første betingelse i Altmark-dommen er opfyldt.

c)   Parametre, der er forudfastsat på en objektiv og gennemsigtig måde.

| (98) | Hvad angår den anden betingelse, finder Kommissionen — på grundlag af de foreliggende oplysninger — at de parametre, som beregningen af kompensationen er baseret på, er blevet forudfastlagt på en måde, der er objektiv og gennemsigtig. De fælles bekendtgørelser, som de portugisiske myndigheder har fremlagt, fastlægger således beregningsmetoden og de støtteberettigede udgifter (se betragtning 26 i nærværende afgørelse). Disse oplysninger blev kontrolleret periodisk ved sammenholdelse med tidligere regnskabsår. Fra og med 2005 blev der gennemført offentlige udbud. Ud fra de oplysninger, som Kommissionen råder over, vurderer den, at den anden betingelse, der fastsættes med Altmark-dommen, er opfyldt. |
| --- | --- |

(98)

Hvad angår den anden betingelse, finder Kommissionen — på grundlag af de foreliggende oplysninger — at de parametre, som beregningen af kompensationen er baseret på, er blevet forudfastlagt på en måde, der er objektiv og gennemsigtig. De fælles bekendtgørelser, som de portugisiske myndigheder har fremlagt, fastlægger således beregningsmetoden og de støtteberettigede udgifter (se betragtning 26 i nærværende afgørelse). Disse oplysninger blev kontrolleret periodisk ved sammenholdelse med tidligere regnskabsår. Fra og med 2005 blev der gennemført offentlige udbud. Ud fra de oplysninger, som Kommissionen råder over, vurderer den, at den anden betingelse, der fastsættes med Altmark-dommen, er opfyldt.

d)   Nødvendig kompensation til dækning af omkostninger i forbindelse med tjenesteydelser

| (99) | Hvad angår den tredje betingelse, fremfører de portugisiske myndigheder og den interesserede part, at kompensationen ikke overstiger, hvad der er nødvendigt for helt eller delvist at dække de udgifter, der er afholdt ved opfyldelsen af forpligtelserne til offentlig tjeneste, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne. |
| --- | --- |

(99)

Hvad angår den tredje betingelse, fremfører de portugisiske myndigheder og den interesserede part, at kompensationen ikke overstiger, hvad der er nødvendigt for helt eller delvist at dække de udgifter, der er afholdt ved opfyldelsen af forpligtelserne til offentlig tjeneste, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne.

| (100) | Kommissionen anmodede flere gange de portugisiske myndigheder — bl.a. ved begyndelsen af undersøgelsen — om oplysninger om metoden til beregning af de faktiske omkostninger i forbindelse med tjenesteydelserne. De portugisiske myndigheder fremlagde dokumenter med angivelse af de årlige udgifter for de virksomheder, der leverede tjenesteydelserne i perioden 1999-2005, og sammenholdt disse oplysninger med, hvad INGA betalte de pågældende virksomheder for at varetage tjenesteydelserne. De pågældende dokumenter viser, at den kompensation, INGA har betalt til de virksomheder, der har leveret tjenesteydelserne, ikke oversteg, hvad der var nødvendigt for helt eller delvist at dække omkostningerne i forbindelse med varetagelsen af tjenesteydelserne. De modtagne dokumenter viser, at der med kompensationen ligeledes blev taget hensyn til en fortjeneste på mellem 30 og 39,5 % alt efter det pågældende år (se betragtning 62 i nærværende afgørelse). |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen anmodede flere gange de portugisiske myndigheder — bl.a. ved begyndelsen af undersøgelsen — om oplysninger om metoden til beregning af de faktiske omkostninger i forbindelse med tjenesteydelserne. De portugisiske myndigheder fremlagde dokumenter med angivelse af de årlige udgifter for de virksomheder, der leverede tjenesteydelserne i perioden 1999-2005, og sammenholdt disse oplysninger med, hvad INGA betalte de pågældende virksomheder for at varetage tjenesteydelserne. De pågældende dokumenter viser, at den kompensation, INGA har betalt til de virksomheder, der har leveret tjenesteydelserne, ikke oversteg, hvad der var nødvendigt for helt eller delvist at dække omkostningerne i forbindelse med varetagelsen af tjenesteydelserne. De modtagne dokumenter viser, at der med kompensationen ligeledes blev taget hensyn til en fortjeneste på mellem 30 og 39,5 % alt efter det pågældende år (se betragtning 62 i nærværende afgørelse).

| (101) | De portugisiske myndigheder forsikrede om, at midlerne ikke ville kunne overføres til konkurrerende aktiviteter, som virksomhederne eventuelt kunne gå i gang med (krydssubsidiering), fordi de udvalgte leverandører af tjenesteydelser ikke gav sig af med andre aktiviteter. |
| --- | --- |

(101)

De portugisiske myndigheder forsikrede om, at midlerne ikke ville kunne overføres til konkurrerende aktiviteter, som virksomhederne eventuelt kunne gå i gang med (krydssubsidiering), fordi de udvalgte leverandører af tjenesteydelser ikke gav sig af med andre aktiviteter.

| (102) | På grundlag af de oplysninger, som de portugisiske myndigheder har lagt frem, mener Kommissionen imidlertid ikke at være i stand til at konkludere, at den fortjeneste, der var tale om, var »rimelig« i medfør af den retspraksis, der var resultatet af Altmark-dommen. |
| --- | --- |

(102)

På grundlag af de oplysninger, som de portugisiske myndigheder har lagt frem, mener Kommissionen imidlertid ikke at være i stand til at konkludere, at den fortjeneste, der var tale om, var »rimelig« i medfør af den retspraksis, der var resultatet af Altmark-dommen.

| (103) | ETSA hævdede i sine kommentarer, at betalingen for tjenesteydelsen i passende omfang afspejlede de afholdte udgifter og muliggjorde en fortjeneste, der ikke udgjorde en hvilken som helst fordel, og at betalingen for offentlig tjeneste i perioden forud for 2005 svarede til den gennemsnitlige europæiske betaling og lå under den, der var fastsat i den offentlige kontrakt for tjenester, der var tildelt ved offentligt udbud. |
| --- | --- |

(103)

ETSA hævdede i sine kommentarer, at betalingen for tjenesteydelsen i passende omfang afspejlede de afholdte udgifter og muliggjorde en fortjeneste, der ikke udgjorde en hvilken som helst fordel, og at betalingen for offentlig tjeneste i perioden forud for 2005 svarede til den gennemsnitlige europæiske betaling og lå under den, der var fastsat i den offentlige kontrakt for tjenester, der var tildelt ved offentligt udbud.

| (104) | Hvad angår disse oplysninger, konstaterer Kommissionen, at hverken de portugisiske myndigheder eller den interesserede part fremlagde dokumentation herfor. |
| --- | --- |

(104)

Hvad angår disse oplysninger, konstaterer Kommissionen, at hverken de portugisiske myndigheder eller den interesserede part fremlagde dokumentation herfor.

| (105) | Kommissionen kan derfor ikke konkludere, at den tredje betingelse fra Altmark-dommen er opfyldt i den foreliggende sag. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen kan derfor ikke konkludere, at den tredje betingelse fra Altmark-dommen er opfyldt i den foreliggende sag.

e)   Evaluering af omkostninger i en gennemsnitsvirksomhed

| (106) | Eftersom de tjenesteydende virksomheder før 2005 ikke blev udvalgt ved offentligt udbud, kræver Altmark-dommen, at der foretages en sammenligning med omkostningerne i en gennemsnitsvirksomhed. De portugisiske myndigheder fremlagde ikke dokumentation for, at vurderingen af omkostningerne var sket på grundlag af en vurdering af omkostningerne i en gennemsnitsvirksomhed. |
| --- | --- |

(106)

Eftersom de tjenesteydende virksomheder før 2005 ikke blev udvalgt ved offentligt udbud, kræver Altmark-dommen, at der foretages en sammenligning med omkostningerne i en gennemsnitsvirksomhed. De portugisiske myndigheder fremlagde ikke dokumentation for, at vurderingen af omkostningerne var sket på grundlag af en vurdering af omkostningerne i en gennemsnitsvirksomhed.

| (107) | Kommissionen må imidlertid konkludere, at ikke alle Altmark-dommens kriterier (fire) er opfyldt i den foreliggende sag, og at det ikke kan udelukkes, at der har været visse fordele for de virksomheder, der leverede tjenesteydelserne i perioden mellem ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 393-B/98 og udløbet — i 2005 — af den overgangsordning, der var fastsat ved lovdekret nr. 244/2003. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen må imidlertid konkludere, at ikke alle Altmark-dommens kriterier (fire) er opfyldt i den foreliggende sag, og at det ikke kan udelukkes, at der har været visse fordele for de virksomheder, der leverede tjenesteydelserne i perioden mellem ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 393-B/98 og udløbet — i 2005 — af den overgangsordning, der var fastsat ved lovdekret nr. 244/2003.

| (108) | De offentlige betalinger foretages til bestemte virksomheder, dvs. de virksomheder, der har fået pålagt tjenesteydelserne. Det kan derfor vurderes, at den omhandlede foranstaltning er specifik. |
| --- | --- |

(108)

De offentlige betalinger foretages til bestemte virksomheder, dvs. de virksomheder, der har fået pålagt tjenesteydelserne. Det kan derfor vurderes, at den omhandlede foranstaltning er specifik.

| (109) | Kommissionen konkluderede imidlertid, at det ikke kan udelukkes, at der har været en selektiv fordel for de virksomheder, der leverede tjenesteydelserne i perioden mellem 1998 og udløbet — i 2005 — af den overgangsordning, der var fastsat ved lovdekret nr. 244/2003. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen konkluderede imidlertid, at det ikke kan udelukkes, at der har været en selektiv fordel for de virksomheder, der leverede tjenesteydelserne i perioden mellem 1998 og udløbet — i 2005 — af den overgangsordning, der var fastsat ved lovdekret nr. 244/2003.

1.1.2.   
  Selektiv fordel for slagterier og opskæringsvirksomheder, importører af ikke-udbenet oksekød, svinekød og fjerkrækød samt erhvervsdrivende i EU-samhandelen, dvs. virksomheder, der forhandler eller modtager ikke-udbenet okse- eller svinekød

| (110) | I henhold til Domstolens dom i GEMO-sagen (37) kan det forhold, at den indsamling og destruktion af døde dyr og slagteriaffald, der foretages for producenter og slagterier, varetages af private virksomheder, ikke anvendes til at sætte spørgsmålstegn ved, om der foreligger statsstøtte, hvis det er offentlige myndigheder, der har indført ordningen for de omhandlede aktiviteter. |
| --- | --- |

(110)

I henhold til Domstolens dom i GEMO-sagen (37) kan det forhold, at den indsamling og destruktion af døde dyr og slagteriaffald, der foretages for producenter og slagterier, varetages af private virksomheder, ikke anvendes til at sætte spørgsmålstegn ved, om der foreligger statsstøtte, hvis det er offentlige myndigheder, der har indført ordningen for de omhandlede aktiviteter.

| (111) | I den foreliggende sag er det ligeledes de portugisiske myndigheder, der har indført aktivitetsordningen og finansierer den som fastsat ved lovdekret nr. 393-B/98, nr. 197/2002 og nr. 244/2003. Kommissionen konkluderer derfor i den nuværende fase, at de pågældende ordninger er statslige. |
| --- | --- |

(111)

I den foreliggende sag er det ligeledes de portugisiske myndigheder, der har indført aktivitetsordningen og finansierer den som fastsat ved lovdekret nr. 393-B/98, nr. 197/2002 og nr. 244/2003. Kommissionen konkluderer derfor i den nuværende fase, at de pågældende ordninger er statslige.

| (112) | Domstolen fastslog i GEMO-dommen, at udgifterne til destruktion af døde dyr og slagteriaffald bør betragtes som en omkostning, der er forbundet med producenternes og slagteriernes økonomiske aktivitet (38). Domstolen konkluderede derfor, at artikel 107, stk. 1, i TEUF bør fortolkes således, at en ordning, der sikrer producenterne og slagterierne gratis indsamling og destruktion af døde dyr og slagteriaffald, er at betragte som statsstøtte til fordel for landmændene og slagterierne. |
| --- | --- |

(112)

Domstolen fastslog i GEMO-dommen, at udgifterne til destruktion af døde dyr og slagteriaffald bør betragtes som en omkostning, der er forbundet med producenternes og slagteriernes økonomiske aktivitet (38). Domstolen konkluderede derfor, at artikel 107, stk. 1, i TEUF bør fortolkes således, at en ordning, der sikrer producenterne og slagterierne gratis indsamling og destruktion af døde dyr og slagteriaffald, er at betragte som statsstøtte til fordel for landmændene og slagterierne.

| (113) | I den foreliggende sag kan det vurderes, at destruktionen af døde dyr og slagteriaffald udgjorde en omkostning, der var forbundet med aktiviteten, ikke blot for slagterier og opskæringsvirksomheder, men også for importører af ikke-udbenet oksekød, svinekød og fjerkrækød samt for virksomheder, der forhandler eller modtager ikke-udbenet oksekød og svinekød. Efter Kommissionens opfattelse havde den beskrevne finansiering af omkostningerne ved indsamling, behandling og destruktion af biprodukter hidrørende fra pattedyr og fjerkræ ved statstilskud inden ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 197/2002 til følge, at brugerne af denne tjeneste blev fritaget for en udgift, der er forbundet med deres aktiviteter. |
| --- | --- |

(113)

I den foreliggende sag kan det vurderes, at destruktionen af døde dyr og slagteriaffald udgjorde en omkostning, der var forbundet med aktiviteten, ikke blot for slagterier og opskæringsvirksomheder, men også for importører af ikke-udbenet oksekød, svinekød og fjerkrækød samt for virksomheder, der forhandler eller modtager ikke-udbenet oksekød og svinekød. Efter Kommissionens opfattelse havde den beskrevne finansiering af omkostningerne ved indsamling, behandling og destruktion af biprodukter hidrørende fra pattedyr og fjerkræ ved statstilskud inden ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 197/2002 til følge, at brugerne af denne tjeneste blev fritaget for en udgift, der er forbundet med deres aktiviteter.

| (114) | Kommissionen konkluderer, at der forelå en fordel forud for anvendelsen af en skattelignende afgift. |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen konkluderer, at der forelå en fordel forud for anvendelsen af en skattelignende afgift.

| (115) | Hvad angår perioden efter ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 197/2002 og lovdekret nr. 244/2003, skete finansieringen af de ovenfor beskrevne aktiviteter via en skattelignende afgift, der blev indført ved lovdekret nr. 197/2002 og ændret ved lovdekret nr. 244/2003. Fritaget for betaling af afgiften var i henhold til lovdekret nr. 197/2002 slagterier, som varetog indsamling, transport, behandling og destruktion af samtlige de omhandlede biprodukter hidrørende fra enten egen virksomhed eller udskæringsvirksomheder, bortset fra specificeret risikomateriale, og disse enheder var autonome med hensyn til behandling af deres egne biprodukter (se bilag 2, punkt 2, i lovdekret nr. 197/2002) på samme måde som importører og erhvervsdrivende i EU-samhandelen, der håndterer udbenet kød, i forbindelse med hvilket der ikke genereres biprodukter, som er omhandlet af den obligatoriske behandling, der er fastsat i EU-lovgivningen og national lovgivning. I henhold til lovdekret nr. 244/2003 skulle de nævnte virksomheder afgiftsfritages på grundlag af en plan for destruktion eller anvendelse i overensstemmelse med de specifikke betingelser, der er fastsat for de forskellige kategorier af materiale. |
| --- | --- |

(115)

Hvad angår perioden efter ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 197/2002 og lovdekret nr. 244/2003, skete finansieringen af de ovenfor beskrevne aktiviteter via en skattelignende afgift, der blev indført ved lovdekret nr. 197/2002 og ændret ved lovdekret nr. 244/2003. Fritaget for betaling af afgiften var i henhold til lovdekret nr. 197/2002 slagterier, som varetog indsamling, transport, behandling og destruktion af samtlige de omhandlede biprodukter hidrørende fra enten egen virksomhed eller udskæringsvirksomheder, bortset fra specificeret risikomateriale, og disse enheder var autonome med hensyn til behandling af deres egne biprodukter (se bilag 2, punkt 2, i lovdekret nr. 197/2002) på samme måde som importører og erhvervsdrivende i EU-samhandelen, der håndterer udbenet kød, i forbindelse med hvilket der ikke genereres biprodukter, som er omhandlet af den obligatoriske behandling, der er fastsat i EU-lovgivningen og national lovgivning. I henhold til lovdekret nr. 244/2003 skulle de nævnte virksomheder afgiftsfritages på grundlag af en plan for destruktion eller anvendelse i overensstemmelse med de specifikke betingelser, der er fastsat for de forskellige kategorier af materiale.

| (116) | For at kunne vurdere, om der var en fordel for slagterier og opskæringsvirksomheder, importører af ikke-udbenet oksekød, svinekød og fjerkrækød og erhvervsdrivende i EU-samhandelen, dvs. for afgiftspligtige forhandlere/modtagere af ikke-udbenet oksekød og svinekød, er det nødvendigt at se på, i hvilket omfang afgiftsbidraget svarer til de reelle udgifter til indsamlingstjenesten. |
| --- | --- |

(116)

For at kunne vurdere, om der var en fordel for slagterier og opskæringsvirksomheder, importører af ikke-udbenet oksekød, svinekød og fjerkrækød og erhvervsdrivende i EU-samhandelen, dvs. for afgiftspligtige forhandlere/modtagere af ikke-udbenet oksekød og svinekød, er det nødvendigt at se på, i hvilket omfang afgiftsbidraget svarer til de reelle udgifter til indsamlingstjenesten.

| (117) | Kommissionen bemærker, at de portugisiske myndigheder i deres brev af 20. januar 2003 erklærede, at de afgifter, der er angivet i bilag 1 og 2 i lovdekret nr. 197/2002, og den afgift, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, for specificeret risikomateriale, blev beregnet på grundlag af de reelle udgifter til de tjenester, der skulle leveres, under hensyntagen til arten og relevansen af de biprodukter, der genereres for hver enkelt dyreart. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen bemærker, at de portugisiske myndigheder i deres brev af 20. januar 2003 erklærede, at de afgifter, der er angivet i bilag 1 og 2 i lovdekret nr. 197/2002, og den afgift, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, for specificeret risikomateriale, blev beregnet på grundlag af de reelle udgifter til de tjenester, der skulle leveres, under hensyntagen til arten og relevansen af de biprodukter, der genereres for hver enkelt dyreart.

| (118) | For de portugisiske myndigheder udgør denne finansiering i alle henseender en kompensation for brugerne af en tjeneste, der er i den almindelige offentligheds interesse. De beløb, der betales af afgiftspligtige, er ikke faste, men står i direkte forhold til de mængder affald, der rent faktisk leveres til de offentlige myndigheder og til de faktiske omkostninger ved destruktion af dette affald. |
| --- | --- |

(118)

For de portugisiske myndigheder udgør denne finansiering i alle henseender en kompensation for brugerne af en tjeneste, der er i den almindelige offentligheds interesse. De beløb, der betales af afgiftspligtige, er ikke faste, men står i direkte forhold til de mængder affald, der rent faktisk leveres til de offentlige myndigheder og til de faktiske omkostninger ved destruktion af dette affald.

| (119) | Til støtte herfor fremlagde de portugisiske myndigheder dokumenter med værdier for 2003, hvor man sammenligner de reelle økonomiske omkostninger i forbindelse med de leverede tjenesteydelser og det bidrag, der hidrører fra den tilsvarende afgift. De portugisiske myndigheder fremlagde ikke dokumenter med oplysninger om afgiftsindtægter for den resterende del af året 2002 efter ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 197/2002 i oktober det år. |
| --- | --- |

(119)

Til støtte herfor fremlagde de portugisiske myndigheder dokumenter med værdier for 2003, hvor man sammenligner de reelle økonomiske omkostninger i forbindelse med de leverede tjenesteydelser og det bidrag, der hidrører fra den tilsvarende afgift. De portugisiske myndigheder fremlagde ikke dokumenter med oplysninger om afgiftsindtægter for den resterende del af året 2002 efter ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 197/2002 i oktober det år.

| (120) | Hvad angår årene 2004 og 2005, indsendte de portugisiske myndigheder dokumenter med oplysninger om udgifterne til de gennemførte aktiviteter, men ikke om indtægter hidrørende fra den afgift, der var pålagt de virksomheder, der endnu ikke havde fået godkendt planen for destruktion og anvendelse. Disse virksomheder manglede derfor endnu at betale den afgift, der ved lovdekret nr. 244/2003 var fastsat for overgangsordningen. |
| --- | --- |

(120)

Hvad angår årene 2004 og 2005, indsendte de portugisiske myndigheder dokumenter med oplysninger om udgifterne til de gennemførte aktiviteter, men ikke om indtægter hidrørende fra den afgift, der var pålagt de virksomheder, der endnu ikke havde fået godkendt planen for destruktion og anvendelse. Disse virksomheder manglede derfor endnu at betale den afgift, der ved lovdekret nr. 244/2003 var fastsat for overgangsordningen.

| (121) | Hvad angår årene 2002, 2004 og 2005 kan Kommissionen ikke — ud fra de dokumenter, de portugisiske myndigheder har indsendt — konkludere, at bidragene fra de afgiftspligtige står i direkte forhold til de mængder affald, der rent faktisk blev overgivet til indsamling og til de reelle udgifter til destruktion af dette affald. |
| --- | --- |

(121)

Hvad angår årene 2002, 2004 og 2005 kan Kommissionen ikke — ud fra de dokumenter, de portugisiske myndigheder har indsendt — konkludere, at bidragene fra de afgiftspligtige står i direkte forhold til de mængder affald, der rent faktisk blev overgivet til indsamling og til de reelle udgifter til destruktion af dette affald.

| (122) | Hvad angår 2003, konkluderer Kommissionen, at der ikke var tale om nogen fordel, eftersom bidragene fra de afgiftspligtige via afgiften stod i direkte forhold til omkostningerne ved de leverede tjenesteydelser. |
| --- | --- |

(122)

Hvad angår 2003, konkluderer Kommissionen, at der ikke var tale om nogen fordel, eftersom bidragene fra de afgiftspligtige via afgiften stod i direkte forhold til omkostningerne ved de leverede tjenesteydelser.

| (123) | Kommissionen kan til gengæld ikke udelukke, at der har været en fordel for slagterier og udskæringsvirksomheder, importører af ikke-udbenet oksekød, svinekød og fjerkrækød og erhvervsdrivende i EU-samhandelen, dvs. virksomheder, der forhandler/modtager ikke-udbenet oksekød og svinekød, og som var afgiftspligtige i perioden mellem oktober 2002 og 1. januar 2003 samt i 2004 og 2005. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen kan til gengæld ikke udelukke, at der har været en fordel for slagterier og udskæringsvirksomheder, importører af ikke-udbenet oksekød, svinekød og fjerkrækød og erhvervsdrivende i EU-samhandelen, dvs. virksomheder, der forhandler/modtager ikke-udbenet oksekød og svinekød, og som var afgiftspligtige i perioden mellem oktober 2002 og 1. januar 2003 samt i 2004 og 2005.

1.1.3.   
  Selektiv fordel for opdrættere

| (124) | I det foreliggende tilfælde kan det vurderes, at destruktionen af døde dyr og slagteriaffald er en omkostning, der er forbundet med aktiviteten, ikke kun for slagterier og opskæringsvirksomheder, men også for opdrættere, som i henhold til markedsmekanismerne mindst skulle afholde en del af de udgifter, der er forbundet med disse tjenester. I overensstemmelse med den retspraksis, der følger af GEMO-dommen, er det Kommissionens opfattelse, at den beskrevne finansiering af omkostningerne ved indsamling, behandling og destruktion af biprodukter hidrørende fra pattedyr og fjerkræ ved statstilskud inden ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 197/2002 havde til følge, at brugerne af denne tjeneste blev fritaget for en udgift, der er forbundet med deres aktiviteter. |
| --- | --- |

(124)

I det foreliggende tilfælde kan det vurderes, at destruktionen af døde dyr og slagteriaffald er en omkostning, der er forbundet med aktiviteten, ikke kun for slagterier og opskæringsvirksomheder, men også for opdrættere, som i henhold til markedsmekanismerne mindst skulle afholde en del af de udgifter, der er forbundet med disse tjenester. I overensstemmelse med den retspraksis, der følger af GEMO-dommen, er det Kommissionens opfattelse, at den beskrevne finansiering af omkostningerne ved indsamling, behandling og destruktion af biprodukter hidrørende fra pattedyr og fjerkræ ved statstilskud inden ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 197/2002 havde til følge, at brugerne af denne tjeneste blev fritaget for en udgift, der er forbundet med deres aktiviteter.

| (125) | Kommissionen konkluderer, at der forelå en fordel forud for anvendelsen af en skattelignende afgift. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen konkluderer, at der forelå en fordel forud for anvendelsen af en skattelignende afgift.

| (126) | Som beskrevet kunne man med de foranstaltninger, som de portugisiske myndigheder havde iværksat til indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter af kød fra pattedyr og fjerkræ, fritage opdrættere fra udgifter, som de under normale omstændigheder ville skulle afholde delvist. Det fremgår af lovdekret nr. 197/2002 og den overgangsordning, der er fastsat ved lovdekret nr. 244/2003, at opdrætterne ikke er omfattet af den pågældende afgift. De portugisiske myndigheder oplyste, at omkostningerne ved indsamling var blevet fordelt på hele sektoren inden udgangen af 2005. Kommissionen konstaterer, at de to fakturaer, som de portugisiske myndigheder indsendte, på grundlag af lovdekret nr. 197/2002 og nr. 244/2003 anfører afgiften for et af slagterierne i oktober 2002 og oktober 2003. De portugisiske myndigheders oplysninger om, at omkostningerne i overensstemmelse med markedsmekanismerne var blevet væltet over på hele sektoren, herunder opdrætterne, bekræftes af de indsendte dokumenter. Kommissionen konkluderer derfor, at opdrætterne afholdt de udgifter, der var forbundet med deres aktiviteter, og således ikke havde nydt godt af nogen speciel fordel. |
| --- | --- |

(126)

Som beskrevet kunne man med de foranstaltninger, som de portugisiske myndigheder havde iværksat til indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter af kød fra pattedyr og fjerkræ, fritage opdrættere fra udgifter, som de under normale omstændigheder ville skulle afholde delvist. Det fremgår af lovdekret nr. 197/2002 og den overgangsordning, der er fastsat ved lovdekret nr. 244/2003, at opdrætterne ikke er omfattet af den pågældende afgift. De portugisiske myndigheder oplyste, at omkostningerne ved indsamling var blevet fordelt på hele sektoren inden udgangen af 2005. Kommissionen konstaterer, at de to fakturaer, som de portugisiske myndigheder indsendte, på grundlag af lovdekret nr. 197/2002 og nr. 244/2003 anfører afgiften for et af slagterierne i oktober 2002 og oktober 2003. De portugisiske myndigheders oplysninger om, at omkostningerne i overensstemmelse med markedsmekanismerne var blevet væltet over på hele sektoren, herunder opdrætterne, bekræftes af de indsendte dokumenter. Kommissionen konkluderer derfor, at opdrætterne afholdt de udgifter, der var forbundet med deres aktiviteter, og således ikke havde nydt godt af nogen speciel fordel.

| (127) | Kommissionen finder, at opdrætterne kun nød godt af en fordel i perioden forud for anvendelsen af afgiften. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen finder, at opdrætterne kun nød godt af en fordel i perioden forud for anvendelsen af afgiften.

| (128) | Kommissionen konkluderer på baggrund af ovenstående, at der havde været en fordel for slagterierne og importørerne i forbindelse med indsamling, transport, behandling og destruktion af animalske biprodukter i alle perioderne, bortset fra i 2003. For opdrætternes vedkommende gjaldt denne fordel kun i perioden forud for indførelsen af afgiften. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen konkluderer på baggrund af ovenstående, at der havde været en fordel for slagterierne og importørerne i forbindelse med indsamling, transport, behandling og destruktion af animalske biprodukter i alle perioderne, bortset fra i 2003. For opdrætternes vedkommende gjaldt denne fordel kun i perioden forud for indførelsen af afgiften.

1.2.   FORDELE, DER ER FINANSIERET VED HJÆLP AF STATSMIDLER

| (129) | Artikel 1, stk. 107, i TEUF omhandler statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler. Den pågældende støtte bør med andre ord kunne tillægges staten og være ydet ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

(129)

Artikel 1, stk. 107, i TEUF omhandler statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler. Den pågældende støtte bør med andre ord kunne tillægges staten og være ydet ved hjælp af statsmidler.

| (130) | I den foreliggende sag blev omkostningerne i forbindelse med indsamling, behandling og destruktion af biprodukter af kød fra pattedyr og fjerkræ finansieret via direkte statsindstægter mellem 1999 og oktober 2002 og fra oktober 2002, ved indtægter fra en skattelignende afgift anvendt på slagterier, importører af ikke-udbenet okse- og svinekød og på erhvervsdrivende i EU-samhandelen, dvs. virksomheder, der forhandler eller modtager ikke-udbenet okse- og svinekød. |
| --- | --- |

(130)

I den foreliggende sag blev omkostningerne i forbindelse med indsamling, behandling og destruktion af biprodukter af kød fra pattedyr og fjerkræ finansieret via direkte statsindstægter mellem 1999 og oktober 2002 og fra oktober 2002, ved indtægter fra en skattelignende afgift anvendt på slagterier, importører af ikke-udbenet okse- og svinekød og på erhvervsdrivende i EU-samhandelen, dvs. virksomheder, der forhandler eller modtager ikke-udbenet okse- og svinekød.

| (131) | Betalingerne til leverandører af de tjenesteydelser, som garanteres ved direkte statsindtægter, indebærer fordele finansieret med statsmidler. Det forhold, at denne offentlige tjenesteydelse fra 1999 og frem til indførelsen af afgiften i 2002 blev finansieret over statslige budgetter, indebærer, at de virksomheder, der leverede denne tjenesteydelse, modtog offentlige midler til at dække udgifter, der måtte betales herfor. |
| --- | --- |

(131)

Betalingerne til leverandører af de tjenesteydelser, som garanteres ved direkte statsindtægter, indebærer fordele finansieret med statsmidler. Det forhold, at denne offentlige tjenesteydelse fra 1999 og frem til indførelsen af afgiften i 2002 blev finansieret over statslige budgetter, indebærer, at de virksomheder, der leverede denne tjenesteydelse, modtog offentlige midler til at dække udgifter, der måtte betales herfor.

| (132) | De afgifter, der blev opkrævet mellem september 2002 og november 2005, er ikke omfattet af bestemmelserne i TEUF om statsstøtte, medmindre de anvendes til finansiering af en statsstøtteforanstaltning og således er en integrerende del af denne støtte (39). |
| --- | --- |

(132)

De afgifter, der blev opkrævet mellem september 2002 og november 2005, er ikke omfattet af bestemmelserne i TEUF om statsstøtte, medmindre de anvendes til finansiering af en statsstøtteforanstaltning og således er en integrerende del af denne støtte (39).

| (133) | Afgifterne betales ved reverse charge til INGA. De afgifter, der blev opkrævet hos virksomhederne, var indtægter for INGA og betaltes direkte til dette organ. |
| --- | --- |

(133)

Afgifterne betales ved reverse charge til INGA. De afgifter, der blev opkrævet hos virksomhederne, var indtægter for INGA og betaltes direkte til dette organ.

| (134) | For at det kan antages, at en afgift udgør en integrerende del af en støtteforanstaltning, skal der nødvendigvis bestå en tvungen forbindelse mellem afgiften og støtten i henhold til den relevante nationale lovgivning, således at afgiftsprovenuet nødvendigvis anvendes til at finansiere støtten (40). |
| --- | --- |

(134)

For at det kan antages, at en afgift udgør en integrerende del af en støtteforanstaltning, skal der nødvendigvis bestå en tvungen forbindelse mellem afgiften og støtten i henhold til den relevante nationale lovgivning, således at afgiftsprovenuet nødvendigvis anvendes til at finansiere støtten (40).

| (135) | Eftersom afgifterne udgjorde indtægter for INGA og blev indbetalt direkte hertil, vurderer Kommissionen, at de var en integrerende del af støtteforanstaltningen. |
| --- | --- |

(135)

Eftersom afgifterne udgjorde indtægter for INGA og blev indbetalt direkte hertil, vurderer Kommissionen, at de var en integrerende del af støtteforanstaltningen.

| (136) | Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt indtægterne fra de skattelignende afgifter i den foreliggende sag kan anses for at være statslige midler, skal det bemærkes, at der for så vidt angår statsmidler ikke skal skelnes mellem de tilfælde, hvor støtten ydes direkte af staten, og så dem, hvor den ydes gennem et offentligt eller privat organ, der udpeges eller oprettes af den pågældende stat. EF-domstolen erklærede den 15. juli 2004 i sin dom i Pearle-sagen (41), at obligatoriske bidrag, der opkræves af en formidlende organisation hos samtlige virksomheder i én erhvervssektor, ikke skal anses for at være statsmidler, hvis de opfylder alle følgende fire betingelser:






  a) | den omhandlede foranstaltning fastlægges af en brancheforening, der repræsenterer virksomhederne og arbejdstagerne i en erhvervssektor og ikke tjener som instrument for gennemførelse af politikker, der er fastlagt af staten |
| --- | --- | --- |

(136)

Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt indtægterne fra de skattelignende afgifter i den foreliggende sag kan anses for at være statslige midler, skal det bemærkes, at der for så vidt angår statsmidler ikke skal skelnes mellem de tilfælde, hvor støtten ydes direkte af staten, og så dem, hvor den ydes gennem et offentligt eller privat organ, der udpeges eller oprettes af den pågældende stat. EF-domstolen erklærede den 15. juli 2004 i sin dom i Pearle-sagen (41), at obligatoriske bidrag, der opkræves af en formidlende organisation hos samtlige virksomheder i én erhvervssektor, ikke skal anses for at være statsmidler, hvis de opfylder alle følgende fire betingelser:

a)

den omhandlede foranstaltning fastlægges af en brancheforening, der repræsenterer virksomhederne og arbejdstagerne i en erhvervssektor og ikke tjener som instrument for gennemførelse af politikker, der er fastlagt af staten

| b) | de fastlagte mål finansieres fuldt ud via bidragene fra sektorens virksomheder |
| --- | --- |

b)

de fastlagte mål finansieres fuldt ud via bidragene fra sektorens virksomheder

| c) | finansieringsformen og procentsatsen for bidragene/bidragenes størrelse fastsættes af repræsentanterne for arbejdsgiverne og arbejdstagerne i erhvervssektororganisationen — uden statens indblanding |
| --- | --- |

c)

finansieringsformen og procentsatsen for bidragene/bidragenes størrelse fastsættes af repræsentanterne for arbejdsgiverne og arbejdstagerne i erhvervssektororganisationen — uden statens indblanding

| d) | bidragene anvendes obligatorisk til finansiering af foranstaltningen, uden mulighed for statslig intervention. |
| --- | --- |

d)

bidragene anvendes obligatorisk til finansiering af foranstaltningen, uden mulighed for statslig intervention.

| (137) | Det fremgår af de foreliggende oplysninger, at den første betingelse i dommen i sagen Pearle m.fl. ikke er opfyldt, eftersom foranstaltningen blev fastlagt ved et lovdekret med henblik på gennemførelse af en politik, der af staten var fastlagt til bekæmpelse af BSE. |
| --- | --- |

(137)

Det fremgår af de foreliggende oplysninger, at den første betingelse i dommen i sagen Pearle m.fl. ikke er opfyldt, eftersom foranstaltningen blev fastlagt ved et lovdekret med henblik på gennemførelse af en politik, der af staten var fastlagt til bekæmpelse af BSE.

| (138) | Den tredje og fjerde betingelse er heller ikke opfyldt, fordi finansieringsformen er fastsat ved de nævnte lovdekreter. De portugisiske myndigheder har derfor mulighed for at have indflydelse på, hvordan foranstaltningen skal finansieres. |
| --- | --- |

(138)

Den tredje og fjerde betingelse er heller ikke opfyldt, fordi finansieringsformen er fastsat ved de nævnte lovdekreter. De portugisiske myndigheder har derfor mulighed for at have indflydelse på, hvordan foranstaltningen skal finansieres.

| (139) | Eftersom ikke alle betingelserne i dommen i sagen Pearle m.fl. er opfyldt, og den portugisiske stat har haft afgørende indflydelse på finansieringen af støtteforanstaltningen, vurderer Kommissionen, at indtægterne fra de skattelignende afgifter rent faktisk er statsmidler. |
| --- | --- |

(139)

Eftersom ikke alle betingelserne i dommen i sagen Pearle m.fl. er opfyldt, og den portugisiske stat har haft afgørende indflydelse på finansieringen af støtteforanstaltningen, vurderer Kommissionen, at indtægterne fra de skattelignende afgifter rent faktisk er statsmidler.

1.3.   FORDREJNING AF KONKURRENCEN OG INDVIRKNING PÅ SAMHANDELEN

| (140) | I henhold til Domstolens retspraksis medfører en styrkelse af konkurrenceevnen for en virksomhed efter ydelse af statsstøtte generelt konkurrencefordrejning i forhold til konkurrerende virksomheder, som ikke har modtaget en sådan støtte (42). |
| --- | --- |

(140)

I henhold til Domstolens retspraksis medfører en styrkelse af konkurrenceevnen for en virksomhed efter ydelse af statsstøtte generelt konkurrencefordrejning i forhold til konkurrerende virksomheder, som ikke har modtaget en sådan støtte (42).

| (141) | Foranstaltningen kan have indflydelse på Portugals stilling i kødsektoren (43). Eftersom de portugisiske myndigheder opererer på et meget konkurrencepræget internationalt marked, fordrejer eller truer foranstaltningen med at fordreje konkurrencen. Foranstaltningen kan ligeledes påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(141)

Foranstaltningen kan have indflydelse på Portugals stilling i kødsektoren (43). Eftersom de portugisiske myndigheder opererer på et meget konkurrencepræget internationalt marked, fordrejer eller truer foranstaltningen med at fordreje konkurrencen. Foranstaltningen kan ligeledes påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (142) | De portugisiske myndigheder argumenterede, at på grund af transportforbuddet mod transport af levende kvæg og kød- og benmel som sådan eller som bestanddele i andre produkter var der ingen samhandel, hvorfor der ikke kunne være tale om konkurrencefordrejning. |
| --- | --- |

(142)

De portugisiske myndigheder argumenterede, at på grund af transportforbuddet mod transport af levende kvæg og kød- og benmel som sådan eller som bestanddele i andre produkter var der ingen samhandel, hvorfor der ikke kunne være tale om konkurrencefordrejning.

| (143) | Det skal i den forbindelse erindres om, at i henhold til retspraksis (44) kan en støtte påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje konkurrencen — også selv om den begunstigede virksomhed, som konkurrerer med producenter i andre medlemsstater, ikke selv eksporterer produkter. Når en medlemsstat yder støtte til en virksomhed, kan det interne udbud således af denne årsag fastholdes eller øges med den konsekvens, at der sker en forringelse af mulighederne for virksomheder i andre medlemsstater for at tilbyde deres tjenester i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

(143)

Det skal i den forbindelse erindres om, at i henhold til retspraksis (44) kan en støtte påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje konkurrencen — også selv om den begunstigede virksomhed, som konkurrerer med producenter i andre medlemsstater, ikke selv eksporterer produkter. Når en medlemsstat yder støtte til en virksomhed, kan det interne udbud således af denne årsag fastholdes eller øges med den konsekvens, at der sker en forringelse af mulighederne for virksomheder i andre medlemsstater for at tilbyde deres tjenester i den pågældende medlemsstat.

| (144) | Kommissionen finder på den baggrund, at det forhold, at forsendelse af de ovennævnte produkter fra Portugal til andre medlemsstater er blevet forbudt, ikke har indflydelse på, hvorvidt støtten kan fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen. |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen finder på den baggrund, at det forhold, at forsendelse af de ovennævnte produkter fra Portugal til andre medlemsstater er blevet forbudt, ikke har indflydelse på, hvorvidt støtten kan fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen.

1.4.   KONKLUSIONER

| (145) | Det er Kommissionens opfattelse, at den foranstaltning, der blev iværksat ved lovdekret nr. 393-B/98, nr. 197/2002 og nr. 244/2003, med hensyn til indsamling, transport, behandling og destruktion af animalske biprodukter, udgjorde statsstøtte til fordel for slagterier og importører i den periode, hvor lovdekret nr. 393-B/98 var gældende og frem til afslutningen af overgangsperioden som fastsat ved lovdekret nr. 244/2003. 2003 udgjorde en undtagelse, hvor de portugisiske myndigheder kunne påvise, at der ikke var tale om nogen fordel. |
| --- | --- |

(145)

Det er Kommissionens opfattelse, at den foranstaltning, der blev iværksat ved lovdekret nr. 393-B/98, nr. 197/2002 og nr. 244/2003, med hensyn til indsamling, transport, behandling og destruktion af animalske biprodukter, udgjorde statsstøtte til fordel for slagterier og importører i den periode, hvor lovdekret nr. 393-B/98 var gældende og frem til afslutningen af overgangsperioden som fastsat ved lovdekret nr. 244/2003. 2003 udgjorde en undtagelse, hvor de portugisiske myndigheder kunne påvise, at der ikke var tale om nogen fordel.

| (146) | Hvad angår opdrætterne, finder Kommissionen, at foranstaltningen inden indførelse af afgiften udgjorde statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(146)

Hvad angår opdrætterne, finder Kommissionen, at foranstaltningen inden indførelse af afgiften udgjorde statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1.

| (147) | Hvad angår de tjenesteydende virksomheder, konkluderer Kommissionen, at det ikke kan udelukkes, at der forelå statsstøtte i perioden mellem ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 394-B/98 og udløbet af overgangsperioden som fastsat ved lovdekret nr. 244/2003, der udløb i 2005. |
| --- | --- |

(147)

Hvad angår de tjenesteydende virksomheder, konkluderer Kommissionen, at det ikke kan udelukkes, at der forelå statsstøtte i perioden mellem ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 394-B/98 og udløbet af overgangsperioden som fastsat ved lovdekret nr. 244/2003, der udløb i 2005.

2.   ULOVLIG STØTTE

| (148) | Kommissionen konstaterer, at Portugal, hverken anmeldte den støtte, der var ydet fra 1999, eller de ordninger, der var fastsat ved lovdekret nr. 197/2002 og nr. 244/2003, jf. artikel 108, stk. 3, i TEUF. Artikel 1, litra f), i forordning (EF) nr. 659/1999 definerer »ulovlig støtte« som ny støtte, der er gennemført i strid med traktatens artikel 93, stk. 3. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen konstaterer, at Portugal, hverken anmeldte den støtte, der var ydet fra 1999, eller de ordninger, der var fastsat ved lovdekret nr. 197/2002 og nr. 244/2003, jf. artikel 108, stk. 3, i TEUF. Artikel 1, litra f), i forordning (EF) nr. 659/1999 definerer »ulovlig støtte« som ny støtte, der er gennemført i strid med traktatens artikel 93, stk. 3.

| (149) | Da de foranstaltninger, Portugal har iværksat, omfatter statsstøtteelementer, er der tale om ny støtte, der ikke er anmeldt til Kommissionen, og som derfor er ulovlig i henhold til TEUF. |
| --- | --- |

(149)

Da de foranstaltninger, Portugal har iværksat, omfatter statsstøtteelementer, er der tale om ny støtte, der ikke er anmeldt til Kommissionen, og som derfor er ulovlig i henhold til TEUF.

| (150) | Undersøgelsen af foreneligheden af eventuel statsstøtte omfatter to faser: i den første ser Kommissionen nærmere på foreneligheden af den støtte, der er ydet til tjenesteydende virksomheder; i den anden undersøger den foreneligheden af eventuel støtte, der er ydet til slagterier og opskæringsvirksomheder, til importører og erhvervsdrivende i EU-samhandelen i sektoren samt til opdrættere. |
| --- | --- |

(150)

Undersøgelsen af foreneligheden af eventuel statsstøtte omfatter to faser: i den første ser Kommissionen nærmere på foreneligheden af den støtte, der er ydet til tjenesteydende virksomheder; i den anden undersøger den foreneligheden af eventuel støtte, der er ydet til slagterier og opskæringsvirksomheder, til importører og erhvervsdrivende i EU-samhandelen i sektoren samt til opdrættere.

| (151) | Da der er tale om støtte, der fra 2002 blev finansieret ved en skattelignende afgift, og finansieringen var en integrerende del af støtteforanstaltningen, bør Kommissionen undersøge både de finansierede foranstaltninger, dvs. støtten, og finansieringen heraf. Når finansieringen af støtte sker over obligatoriske bidrag, og dette forhold udgør en integrerende del af støtten, har Domstolen fastslået, at Kommissionen ved sin undersøgelse heraf nødvendigvis bør tage hensyn til, hvordan støtten er finansieret (45). Som nævnt i betragtning 135 i nærværende afgørelse, bør finansieringsformen for støtten anses for at udgøre en integrerende del af støtteforanstaltningen. |
| --- | --- |

(151)

Da der er tale om støtte, der fra 2002 blev finansieret ved en skattelignende afgift, og finansieringen var en integrerende del af støtteforanstaltningen, bør Kommissionen undersøge både de finansierede foranstaltninger, dvs. støtten, og finansieringen heraf. Når finansieringen af støtte sker over obligatoriske bidrag, og dette forhold udgør en integrerende del af støtten, har Domstolen fastslået, at Kommissionen ved sin undersøgelse heraf nødvendigvis bør tage hensyn til, hvordan støtten er finansieret (45). Som nævnt i betragtning 135 i nærværende afgørelse, bør finansieringsformen for støtten anses for at udgøre en integrerende del af støtteforanstaltningen.

3.   UNDERSØGELSE AF STØTTENS FORENELIGHED

3.1.   ANALYSE I HENHOLD TIL BESTEMMELSER FOR IKKE-ANMELDT STØTTE

3.1.1.   
  Støtte til tjenesteydende virksomheder

a)   Støttens forenelighed i henhold til artikel 106, stk. 2, i TEUF.

| (152) | I henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF kan der gøres undtagelser. |
| --- | --- |

(152)

I henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF kan der gøres undtagelser.

| (153) | Det fremgår af Domstolens retspraksis, at godtgørelse for offentlige tjenesteydelser ikke udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, såfremt visse betingelser er opfyldt (jf. betragtning 89 i nærværende afgørelse). Hvis godtgørelserne for offentlige tjenesteydelser ikke opfylder disse betingelser, og hvis de generelle kriterier for anvendelse af artikel 107, stk. 1, i TEUF er opfyldt, er den nævnte godtgørelse at betragte som statsstøtte, der imidlertid kan vurderes at være forenelig med TEUF — som omhandlet i artikel 106, stk. 2, i samme traktat — hvis den er nødvendig for tjenesteydelser af generel økonomisk interesse og ikke påvirker samhandelen på en måde, der strider imod EU's interesser. Kommissionen præciserede, hvilke betingelser der bør være opfyldt for at sikre denne balance. Allerede i sin meddelelse om forsyningspligtydelser i Europa fra 2001 (46) præciserede Kommissionen, at det skal garanteres, at enhver restriktion i forhold til EF-traktatens regler, navnlig konkurrencerestriktioner og begrænsninger af frihederne inden for det indre marked, ikke går ud over, hvad der er strengt nødvendigt for effektivt at garantere forpligtelserne med hensyn til forsyningspligtydelser. Dette indebærer navnlig, at godtgørelsen ikke overstiger de supplerende nettoomkostninger i forbindelse med de opgaver, en given virksomhed er blevet tildelt. Kommissionen præciserede disse betingelser efterfølgende — både i fællesskabsrammebestemmelserne for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste (47) og i sin afgørelse af 28. november 2005 om anvendelse af artikel 86, stk. 2 (48). Hvad angår beregningen af kompensationen, præciserede Kommissionen, at den ikke må overstige, hvad der er nødvendigt til dækning af de omkostninger, der er forbundet med at opfylde forpligtelserne til offentlig tjeneste, under hensyntagen til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af disse forpligtelser. Den rimelige fortjeneste omfatter navnlig alle eller nogle af de produktivitetsgevinster, de pågældende virksomheder opnår i løbet af en aftalt, begrænset periode, uden at det forringer kvalitetsniveauet for de tjenesteydelser, virksomheden af staten har fået overdraget at udføre. |
| --- | --- |

(153)

Det fremgår af Domstolens retspraksis, at godtgørelse for offentlige tjenesteydelser ikke udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, såfremt visse betingelser er opfyldt (jf. betragtning 89 i nærværende afgørelse). Hvis godtgørelserne for offentlige tjenesteydelser ikke opfylder disse betingelser, og hvis de generelle kriterier for anvendelse af artikel 107, stk. 1, i TEUF er opfyldt, er den nævnte godtgørelse at betragte som statsstøtte, der imidlertid kan vurderes at være forenelig med TEUF — som omhandlet i artikel 106, stk. 2, i samme traktat — hvis den er nødvendig for tjenesteydelser af generel økonomisk interesse og ikke påvirker samhandelen på en måde, der strider imod EU's interesser. Kommissionen præciserede, hvilke betingelser der bør være opfyldt for at sikre denne balance. Allerede i sin meddelelse om forsyningspligtydelser i Europa fra 2001 (46) præciserede Kommissionen, at det skal garanteres, at enhver restriktion i forhold til EF-traktatens regler, navnlig konkurrencerestriktioner og begrænsninger af frihederne inden for det indre marked, ikke går ud over, hvad der er strengt nødvendigt for effektivt at garantere forpligtelserne med hensyn til forsyningspligtydelser. Dette indebærer navnlig, at godtgørelsen ikke overstiger de supplerende nettoomkostninger i forbindelse med de opgaver, en given virksomhed er blevet tildelt. Kommissionen præciserede disse betingelser efterfølgende — både i fællesskabsrammebestemmelserne for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste (47) og i sin afgørelse af 28. november 2005 om anvendelse af artikel 86, stk. 2 (48). Hvad angår beregningen af kompensationen, præciserede Kommissionen, at den ikke må overstige, hvad der er nødvendigt til dækning af de omkostninger, der er forbundet med at opfylde forpligtelserne til offentlig tjeneste, under hensyntagen til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af disse forpligtelser. Den rimelige fortjeneste omfatter navnlig alle eller nogle af de produktivitetsgevinster, de pågældende virksomheder opnår i løbet af en aftalt, begrænset periode, uden at det forringer kvalitetsniveauet for de tjenesteydelser, virksomheden af staten har fået overdraget at udføre.

| (154) | Punkt 18 i fællesskabsrammebestemmelserne for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste fastsætter desuden, at der ved »rimelig fortjeneste« forstås en forrentning af egenkapitalen, der tager hensyn til virksomhedens risiko eller manglende risiko som følge af statens intervention, navnlig hvis staten indrømmer den særlige eller eksklusive rettigheder. Denne forrentning må normalt ikke overstige den gennemsnitlige kapitalforrentning i den pågældende sektor i de senere år. I sektorer, hvor der ikke findes nogen virksomhed, der kan sammenlignes med den virksomhed, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelsen af almindelig økonomisk interesse, kan sammenligningen foretages med virksomheder i andre medlemsstater eller om nødvendigt i andre sektorer, forudsat at der tages hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende i hver sektor. Ved fastlæggelsen af, hvad der udgør en rimelig fortjeneste, kan medlemsstaten indføre incitamentsbaserede kriterier, bl.a. i forhold til kvalitet af ydede tjenester og produktivitetsgevinster. |
| --- | --- |

(154)

Punkt 18 i fællesskabsrammebestemmelserne for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste fastsætter desuden, at der ved »rimelig fortjeneste« forstås en forrentning af egenkapitalen, der tager hensyn til virksomhedens risiko eller manglende risiko som følge af statens intervention, navnlig hvis staten indrømmer den særlige eller eksklusive rettigheder. Denne forrentning må normalt ikke overstige den gennemsnitlige kapitalforrentning i den pågældende sektor i de senere år. I sektorer, hvor der ikke findes nogen virksomhed, der kan sammenlignes med den virksomhed, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelsen af almindelig økonomisk interesse, kan sammenligningen foretages med virksomheder i andre medlemsstater eller om nødvendigt i andre sektorer, forudsat at der tages hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende i hver sektor. Ved fastlæggelsen af, hvad der udgør en rimelig fortjeneste, kan medlemsstaten indføre incitamentsbaserede kriterier, bl.a. i forhold til kvalitet af ydede tjenester og produktivitetsgevinster.

| (155) | Som angivet i betragtning 99 ff. i nærværende afgørelse kan Kommissionen ikke ud fra de oplysninger, der er indsendt af portugisiske myndigheder, konkludere, at godtgørelsen blev beregnet under hensyntagen til en rimelig fortjeneste, der ikke ligger over sektorgennemsnittet. Kommissionen anmodede flere gange de portugisiske myndigheder om at fremlægge de oplysninger, der var nødvendige for i den foreliggende sag at vurdere, om betingelserne for at indrømme undtagelser for statsstøtte i form af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse var opfyldt. Af de oplysninger, der er indsendt af Portugal, fremgår det ikke, at der er foretaget nogen sammenligning med andre virksomheder for at bestemme den gennemsnitlige sats i den pågældende sektor. |
| --- | --- |

(155)

Som angivet i betragtning 99 ff. i nærværende afgørelse kan Kommissionen ikke ud fra de oplysninger, der er indsendt af portugisiske myndigheder, konkludere, at godtgørelsen blev beregnet under hensyntagen til en rimelig fortjeneste, der ikke ligger over sektorgennemsnittet. Kommissionen anmodede flere gange de portugisiske myndigheder om at fremlægge de oplysninger, der var nødvendige for i den foreliggende sag at vurdere, om betingelserne for at indrømme undtagelser for statsstøtte i form af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse var opfyldt. Af de oplysninger, der er indsendt af Portugal, fremgår det ikke, at der er foretaget nogen sammenligning med andre virksomheder for at bestemme den gennemsnitlige sats i den pågældende sektor.

| (156) | Kommissionen kan derfor ikke konkludere, at støtten til fordel for leverandører af tjenesteydelser er forenelig, jf. artikel 106, stk. 2, i TEUF. |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen kan derfor ikke konkludere, at støtten til fordel for leverandører af tjenesteydelser er forenelig, jf. artikel 106, stk. 2, i TEUF.

b)   Støttens forenelighed i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF.

| (157) | I henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF kan støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner betragtes som forenelig med det indre marked, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. For at kunne anvende undtagelsesbestemmelsen i forrige betragtning skal støtten bidrage til den pågældende sektors udvikling. |
| --- | --- |

(157)

I henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF kan støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner betragtes som forenelig med det indre marked, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. For at kunne anvende undtagelsesbestemmelsen i forrige betragtning skal støtten bidrage til den pågældende sektors udvikling.

| (158) | I den foreliggende sag erklærer de portugisiske myndigheder, at de siden 1999 har afholdt samtlige omkostninger i forbindelse med indsamling, behandling og destruktion af biprodukter af kød fra pattedyr og fjerkræ. Fra oktober 2002 blev omkostningerne i forbindelse med indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter af kød fra pattedyr og fjerkræ finansieret via indtægterne fra en afgift anvendt på slagterier, importører af ikke-udbenet okse- og svinekød og på erhvervsdrivende i EU-samhandelen, dvs. på virksomheder, der forhandler eller modtager ikke-udbenet okse- og svinekød, når de ikke selv varetager disse foranstaltninger. |
| --- | --- |

(158)

I den foreliggende sag erklærer de portugisiske myndigheder, at de siden 1999 har afholdt samtlige omkostninger i forbindelse med indsamling, behandling og destruktion af biprodukter af kød fra pattedyr og fjerkræ. Fra oktober 2002 blev omkostningerne i forbindelse med indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter af kød fra pattedyr og fjerkræ finansieret via indtægterne fra en afgift anvendt på slagterier, importører af ikke-udbenet okse- og svinekød og på erhvervsdrivende i EU-samhandelen, dvs. på virksomheder, der forhandler eller modtager ikke-udbenet okse- og svinekød, når de ikke selv varetager disse foranstaltninger.

| (159) | I overensstemmelse med punkt 23.3 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbruget for perioden 2000-2006 (i det følgende »rammebestemmelserne«) (49) og Kommissionens meddelelse om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte (50) skal enhver ulovlig støtte vurderes i henhold til de normer og retningslinjer, der var gældende, da støtten blev ydet, jf. artikel 1, litra f), i forordning (EF) nr. 659/1999. Kommissionen vedtog i 2002 EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i forbindelse med TSE-test, døde dyr og slagteriaffald. Disse retningslinjer var gældende mellem 1. januar 2003 og 31. december 2006 (51). Punkt 44 i de sidstnævnte retningslinjer fastsætter en undtagelse fra princippet om, at ulovlig støtte skal være godkendt i henhold til de regler, der er gældende ved tildelingen, navnlig for så vidt angår slagteriaffald. I overensstemmelse med punkt 47 i disse retningslinjer anvender Kommissionen principper, der er baseret på punkt 11.4 i rammebestemmelserne, på ulovlig støtte i forbindelse med slagteriaffald, der er ydet frem til slutningen af 2002. Punkt 47 i retningslinjerne vedrørende overførbare spongiforme encephalopatier udgør således det relevante juridiske grundlag til vurdering af støtte ydet fra 1999. |
| --- | --- |

(159)

I overensstemmelse med punkt 23.3 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbruget for perioden 2000-2006 (i det følgende »rammebestemmelserne«) (49) og Kommissionens meddelelse om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte (50) skal enhver ulovlig støtte vurderes i henhold til de normer og retningslinjer, der var gældende, da støtten blev ydet, jf. artikel 1, litra f), i forordning (EF) nr. 659/1999. Kommissionen vedtog i 2002 EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i forbindelse med TSE-test, døde dyr og slagteriaffald. Disse retningslinjer var gældende mellem 1. januar 2003 og 31. december 2006 (51). Punkt 44 i de sidstnævnte retningslinjer fastsætter en undtagelse fra princippet om, at ulovlig støtte skal være godkendt i henhold til de regler, der er gældende ved tildelingen, navnlig for så vidt angår slagteriaffald. I overensstemmelse med punkt 47 i disse retningslinjer anvender Kommissionen principper, der er baseret på punkt 11.4 i rammebestemmelserne, på ulovlig støtte i forbindelse med slagteriaffald, der er ydet frem til slutningen af 2002. Punkt 47 i retningslinjerne vedrørende overførbare spongiforme encephalopatier udgør således det relevante juridiske grundlag til vurdering af støtte ydet fra 1999.

| (160) | I overensstemmelse med punkt 194, litra c), i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for perioden 2007-2013 ophørte Kommissionen ved deres ikrafttrædelse den 1. januar 2007 med at anvende retningslinjerne for overførbare spongiforme encephalopatier, når der ses bort fra ulovlig støtte, der er ydet inden den 1. januar 2007 og omhandlet i punkt 43 ff. i disse rammebestemmelser. Punkt 47 i retningslinjerne for overførbare spongiforme encephalopatier finder derfor fortsat anvendelse på ulovlig støtte i forbindelse med slagteriaffald fra 1. januar 2003. |
| --- | --- |

(160)

I overensstemmelse med punkt 194, litra c), i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for perioden 2007-2013 ophørte Kommissionen ved deres ikrafttrædelse den 1. januar 2007 med at anvende retningslinjerne for overførbare spongiforme encephalopatier, når der ses bort fra ulovlig støtte, der er ydet inden den 1. januar 2007 og omhandlet i punkt 43 ff. i disse rammebestemmelser. Punkt 47 i retningslinjerne for overførbare spongiforme encephalopatier finder derfor fortsat anvendelse på ulovlig støtte i forbindelse med slagteriaffald fra 1. januar 2003.

| (161) | Punkt 47 i retningslinjerne for overførbare spongiforme encephalopatier fastsætter en række bestemmelser vedrørende slagteriaffald. |
| --- | --- |

(161)

Punkt 47 i retningslinjerne for overførbare spongiforme encephalopatier fastsætter en række bestemmelser vedrørende slagteriaffald.

| (162) | Kommissionen har i henhold til punkt 47 i retningslinjerne for overførbare spongiforme encephalopatier siden januar 2001 truffet en række individuelle beslutninger om godkendelse af statsstøtte på op til 100 % af omkostningerne ved bortskaffelse af specificeret risikomateriale, kød- og benmel og foder indeholdende sådanne produkter, der måtte bortskaffes som følge af den nye fællesskabslovgivning om TSE. Disse beslutninger var navnlig baseret på punkt 11.4 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i landbrugssektoren under hensyntagen til denne støttes korte varighed og nødvendigheden af at overholde princippet om, at forureneren betaler, på lang sigt. Kommissionen har undtagelsesvis accepteret, at en sådan støtte også ydes til andre erhvervsdrivende end dem, der arbejder inden for husdyrproduktion, f.eks. slagterier. Kommissionen vil anvende de samme principper for så vidt angår ulovlig støtte, der ydes før udgangen af 2002 til tilsvarende omkostninger i forbindelse med den nye EU-lovgivning om TSE, og uden at andre bestemmelser i EU-retten derved tilsidesættes. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen har i henhold til punkt 47 i retningslinjerne for overførbare spongiforme encephalopatier siden januar 2001 truffet en række individuelle beslutninger om godkendelse af statsstøtte på op til 100 % af omkostningerne ved bortskaffelse af specificeret risikomateriale, kød- og benmel og foder indeholdende sådanne produkter, der måtte bortskaffes som følge af den nye fællesskabslovgivning om TSE. Disse beslutninger var navnlig baseret på punkt 11.4 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i landbrugssektoren under hensyntagen til denne støttes korte varighed og nødvendigheden af at overholde princippet om, at forureneren betaler, på lang sigt. Kommissionen har undtagelsesvis accepteret, at en sådan støtte også ydes til andre erhvervsdrivende end dem, der arbejder inden for husdyrproduktion, f.eks. slagterier. Kommissionen vil anvende de samme principper for så vidt angår ulovlig støtte, der ydes før udgangen af 2002 til tilsvarende omkostninger i forbindelse med den nye EU-lovgivning om TSE, og uden at andre bestemmelser i EU-retten derved tilsidesættes.

| (163) | Kommissionen har i henhold til punkt 47 i retningslinjerne vedrørende overførbare spongiforme encephalopatier undtagelsesvis accepteret, at en sådan støtte også ydes til andre erhvervsdrivende end dem, der producerer levende dyr, f.eks. slagterier. Kommissionen har tidligere afgjort, at denne undtagelse også bør dække andre virksomheder, som varetager opgaver, der er tæt forbundet med produktion af levende dyr som f.eks. virksomheder, der forarbejder animalske biprodukter. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen har i henhold til punkt 47 i retningslinjerne vedrørende overførbare spongiforme encephalopatier undtagelsesvis accepteret, at en sådan støtte også ydes til andre erhvervsdrivende end dem, der producerer levende dyr, f.eks. slagterier. Kommissionen har tidligere afgjort, at denne undtagelse også bør dække andre virksomheder, som varetager opgaver, der er tæt forbundet med produktion af levende dyr som f.eks. virksomheder, der forarbejder animalske biprodukter.

| (164) | Kommissionen godkendte på grundlag af punkt 11.4 i landbrugsrammebestemmelserne støtte på op til 100 % af de reelt afholdte udgifter for foranstaltninger som f.eks. sanitær kontrol, testning og andre sporingsforanstaltninger, køb og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler og -produkter og ødelæggelse af afgrøder, under forudsætning af, at:






  — | der findes et passende program på EU-plan eller nationalt eller regionalt plan til forebyggelse, kontrol og bekæmpelse af den pågældende sygdom |
| --- | --- | --- |

(164)

Kommissionen godkendte på grundlag af punkt 11.4 i landbrugsrammebestemmelserne støtte på op til 100 % af de reelt afholdte udgifter for foranstaltninger som f.eks. sanitær kontrol, testning og andre sporingsforanstaltninger, køb og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler og -produkter og ødelæggelse af afgrøder, under forudsætning af, at:

—

der findes et passende program på EU-plan eller nationalt eller regionalt plan til forebyggelse, kontrol og bekæmpelse af den pågældende sygdom

| — | sygdommene giver de offentlige myndigheder anledning til bekymring |
| --- | --- |

—

sygdommene giver de offentlige myndigheder anledning til bekymring

| — | støtteforanstaltningerne har til formål at sikre forebyggelse og/eller godtgørelse |
| --- | --- |

—

støtteforanstaltningerne har til formål at sikre forebyggelse og/eller godtgørelse

| — | støtten er forenelig med EU's veterinære og fytosanitære lovgivning. |
| --- | --- |

—

støtten er forenelig med EU's veterinære og fytosanitære lovgivning.

| (165) | I henhold til punkt 47 i retningslinjerne for overførbare spongiforme encephalopatier skal disse principper ligeledes finde anvendelse. |
| --- | --- |

(165)

I henhold til punkt 47 i retningslinjerne for overførbare spongiforme encephalopatier skal disse principper ligeledes finde anvendelse.

| (166) | Overførbar spongiform encephalopati er en overførbar sygdom, som udgør en trussel for folkesundheden. Der er tale om en dyresygdom, hvis primærudbrud skal anmeldes direkte til Kommissionen og de øvrige medlemsstater (52). Formålet med støtteforanstaltningen er at sikre, at de nødvendige præventionsforanstaltninger vedrørende indsamling, transport, behandling og destruktion blev iværksat i overensstemmelse med den veterinærlovgivning, der var gældende mellem 1999 og 2005 for kødsektoren. |
| --- | --- |

(166)

Overførbar spongiform encephalopati er en overførbar sygdom, som udgør en trussel for folkesundheden. Der er tale om en dyresygdom, hvis primærudbrud skal anmeldes direkte til Kommissionen og de øvrige medlemsstater (52). Formålet med støtteforanstaltningen er at sikre, at de nødvendige præventionsforanstaltninger vedrørende indsamling, transport, behandling og destruktion blev iværksat i overensstemmelse med den veterinærlovgivning, der var gældende mellem 1999 og 2005 for kødsektoren.

| (167) | Kommissionen gør opmærksom på, at Portugal oplyste at have afholdt samtlige omkostninger i forbindelse med indsamling, behandling og destruktion af biprodukter af kød fra pattedyr og fjerkræ fra 1999 til udgangen af 2002 i forbindelse med de kriseforanstaltninger, der blev godkendt af Kommissionen inden for rammerne af beslutning 98/653/EF, som forbyder eksport af kødmel og benmel hidrørende fra pattedyr. Den bemærker ligeledes, at de embargoforanstaltninger for oksekød, der blev anvendt på Portugal, først blev ophævet med vedtagelsen af forordning (EF) nr. 1993/2004. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen gør opmærksom på, at Portugal oplyste at have afholdt samtlige omkostninger i forbindelse med indsamling, behandling og destruktion af biprodukter af kød fra pattedyr og fjerkræ fra 1999 til udgangen af 2002 i forbindelse med de kriseforanstaltninger, der blev godkendt af Kommissionen inden for rammerne af beslutning 98/653/EF, som forbyder eksport af kødmel og benmel hidrørende fra pattedyr. Den bemærker ligeledes, at de embargoforanstaltninger for oksekød, der blev anvendt på Portugal, først blev ophævet med vedtagelsen af forordning (EF) nr. 1993/2004.

| (168) | Kommissionen påpeger også, at i overensstemmelse med punkt 33 og 34 i retningslinjerne vedrørende overførbare spongiforme encephalopatier blev virksomhederne udvalgt og betalt i overensstemmelse med markedsprincipperne, og der skete ingen forskelsbehandling (se betragtning 21 ff. i nærværende afgørelse). Under hensyntagen til de kriseforanstaltninger, der skulle træffes, kan Kommissionen i den foreliggende sag godtage, at de portugisiske myndigheder udvalgte leverandørerne af tjenesteydelser i overensstemmelse med lovdekret nr. 197/99 af 8. juni 1999 — som ifølge oplysningerne fra disse myndigheder er den nationale retsakt til gennemførelse af direktiv 97/52/EF — uden at anvende offentligt udbud (se betragtning 24 i nærværende afgørelse). |
| --- | --- |

(168)

Kommissionen påpeger også, at i overensstemmelse med punkt 33 og 34 i retningslinjerne vedrørende overførbare spongiforme encephalopatier blev virksomhederne udvalgt og betalt i overensstemmelse med markedsprincipperne, og der skete ingen forskelsbehandling (se betragtning 21 ff. i nærværende afgørelse). Under hensyntagen til de kriseforanstaltninger, der skulle træffes, kan Kommissionen i den foreliggende sag godtage, at de portugisiske myndigheder udvalgte leverandørerne af tjenesteydelser i overensstemmelse med lovdekret nr. 197/99 af 8. juni 1999 — som ifølge oplysningerne fra disse myndigheder er den nationale retsakt til gennemførelse af direktiv 97/52/EF — uden at anvende offentligt udbud (se betragtning 24 i nærværende afgørelse).

| (169) | De portugisiske myndigheder oplyste, at lovdekret nr. 197/2002 havde til formål at sikre opfyldelse af Portugals forpligtelser i henhold til beslutning 2000/766/EF under overholdelse af princippet om, at forureneren betaler (jf. betragtning 65 og 66 i nærværende afgørelse). De portugisiske myndigheder bekræftede, at der ikke kan være sket overførsel af midler til konkurrerende aktiviteter, som de tjenesteydende virksomheder eventuelt måtte give sig af med, eftersom der udelukkende var tale om indsamling, behandling, transport og destruktion af animalske biprodukter. |
| --- | --- |

(169)

De portugisiske myndigheder oplyste, at lovdekret nr. 197/2002 havde til formål at sikre opfyldelse af Portugals forpligtelser i henhold til beslutning 2000/766/EF under overholdelse af princippet om, at forureneren betaler (jf. betragtning 65 og 66 i nærværende afgørelse). De portugisiske myndigheder bekræftede, at der ikke kan være sket overførsel af midler til konkurrerende aktiviteter, som de tjenesteydende virksomheder eventuelt måtte give sig af med, eftersom der udelukkende var tale om indsamling, behandling, transport og destruktion af animalske biprodukter.

| (170) | Kommissionen finder ligeledes, at ansvaret for tjenesteydelsen og finansieringen heraf blev pålagt virksomhederne i forbindelse med en overgangsfase ved den ordning, der var fastsat ved lovdekret nr. 244/2003. |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen finder ligeledes, at ansvaret for tjenesteydelsen og finansieringen heraf blev pålagt virksomhederne i forbindelse med en overgangsfase ved den ordning, der var fastsat ved lovdekret nr. 244/2003.

| (171) | På grund af de særlige og hastende omstændigheder i forbindelse med risikoen for spredning af BSE mellem 1999 og 2004 og det forhold, at den ordning, der var fastlagt ved lovdekret nr. 244/2003, fastsatte en gradvis overførsel af ansvaret for og finansieringen af tjenesteydelserne til sektorens virksomheder, vurderer Kommissionen, at støtten var kortvarig og i overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler på lang sigt. |
| --- | --- |

(171)

På grund af de særlige og hastende omstændigheder i forbindelse med risikoen for spredning af BSE mellem 1999 og 2004 og det forhold, at den ordning, der var fastlagt ved lovdekret nr. 244/2003, fastsatte en gradvis overførsel af ansvaret for og finansieringen af tjenesteydelserne til sektorens virksomheder, vurderer Kommissionen, at støtten var kortvarig og i overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler på lang sigt.

| (172) | Kommissionen kan derfor på grundlag af de oplysninger, den råder over, konkludere, at den støtte, der blev ydet mellem 1999 og udgangen af 2002, kan være omfattet af den undtagelse, der er fastsat i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF. |
| --- | --- |

(172)

Kommissionen kan derfor på grundlag af de oplysninger, den råder over, konkludere, at den støtte, der blev ydet mellem 1999 og udgangen af 2002, kan være omfattet af den undtagelse, der er fastsat i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF.

| (173) | Hvad angår støtte, der blev ydet mellem 2003 og november 2005, vurderer Kommissionen, at støtten — på grund af den krisesituation, der var gældende frem til 2004 og det forhold, at ordningen under lovdekretet fastsætter gradvis overførsel af ansvar og finansiering som omhandlet ovenfor — kan anses for at være forenelig og i overensstemmelse med punkt 47 i retningslinjerne vedrørende overførbare spongiforme encephalopatier, hvor de modtagne ydelser svarer til de »faktiske« udgifter. |
| --- | --- |

(173)

Hvad angår støtte, der blev ydet mellem 2003 og november 2005, vurderer Kommissionen, at støtten — på grund af den krisesituation, der var gældende frem til 2004 og det forhold, at ordningen under lovdekretet fastsætter gradvis overførsel af ansvar og finansiering som omhandlet ovenfor — kan anses for at være forenelig og i overensstemmelse med punkt 47 i retningslinjerne vedrørende overførbare spongiforme encephalopatier, hvor de modtagne ydelser svarer til de »faktiske« udgifter.

| (174) | Som nævnt i betragtning 100 i nærværende afgørelse godtgjorde de portugisiske myndigheder, at støtten svarede til de »faktiske« udgifter til de tjenesteydende virksomheder for så vidt angår perioden mellem 1999 og 2005. |
| --- | --- |

(174)

Som nævnt i betragtning 100 i nærværende afgørelse godtgjorde de portugisiske myndigheder, at støtten svarede til de »faktiske« udgifter til de tjenesteydende virksomheder for så vidt angår perioden mellem 1999 og 2005.

| (175) | Kommissionen kan derfor på grund af de oplysninger, den råder over, konkludere, at den støtte, der mellem 2003 og november 2005 blev ydet til de tjenesteydende virksomheder, kan være omfattet af den undtagelse, der er fastsat i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF. |
| --- | --- |

(175)

Kommissionen kan derfor på grund af de oplysninger, den råder over, konkludere, at den støtte, der mellem 2003 og november 2005 blev ydet til de tjenesteydende virksomheder, kan være omfattet af den undtagelse, der er fastsat i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF.

3.1.2.   
  Støtte til slagterier og opskæringsvirksomheder, til importører og erhvervsdrivende i EU-samhandelen i sektoren samt til opdrættere

| (176) | Som anført af Kommissionen i betragtning 166 i nærværende afgørelse skabte risikoen for spredning af BSE i Portugal mellem 1999 og 2004 særlige omstændigheder og en krisesituation. På grund af den usædvanlige situation og under hensyntagen til, at der i den ordning, der anvendtes ved lovdekret nr. 244/2003, indgik en gradvis overgang af ansvar for og finansiering af tjenesteydelserne til sektorens virksomheder, vurderer Kommissionen, at støtten er kortfristet og respekterer princippet om, at forureneren betaler på lang sigt. I overensstemmelse med sin tidligere praksis finder den desuden, at støtten i det foreliggende tilfælde efter punkt 47 i retningslinjerne vedrørende overførbare spongiforme encephalopatier undtagelsesvist kunne ydes til andre virksomheder i sektoren, navnlig slagterier og opskæringsvirksomheder samt til importører og erhvervsdrivende i EU-samhandelen. |
| --- | --- |

(176)

Som anført af Kommissionen i betragtning 166 i nærværende afgørelse skabte risikoen for spredning af BSE i Portugal mellem 1999 og 2004 særlige omstændigheder og en krisesituation. På grund af den usædvanlige situation og under hensyntagen til, at der i den ordning, der anvendtes ved lovdekret nr. 244/2003, indgik en gradvis overgang af ansvar for og finansiering af tjenesteydelserne til sektorens virksomheder, vurderer Kommissionen, at støtten er kortfristet og respekterer princippet om, at forureneren betaler på lang sigt. I overensstemmelse med sin tidligere praksis finder den desuden, at støtten i det foreliggende tilfælde efter punkt 47 i retningslinjerne vedrørende overførbare spongiforme encephalopatier undtagelsesvist kunne ydes til andre virksomheder i sektoren, navnlig slagterier og opskæringsvirksomheder samt til importører og erhvervsdrivende i EU-samhandelen.

| (177) | Som konstateret af Kommissionen med hensyn til de tjenesteydende virksomheder, blev støtten ydet i overensstemmelse med de principper, der er fastsat i punkt 47 i retningslinjerne vedrørende overførbare spongiforme encephalopatier. |
| --- | --- |

(177)

Som konstateret af Kommissionen med hensyn til de tjenesteydende virksomheder, blev støtten ydet i overensstemmelse med de principper, der er fastsat i punkt 47 i retningslinjerne vedrørende overførbare spongiforme encephalopatier.

| (178) | Hvad angår slagterier og opskæringsvirksomheder, importører og erhvervsdrivende i EU-samhandelen i sektoren kan Kommissionen derfor konkludere, at den ydede støtte kan være omfattet af den undtagelse, der er fastsat i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF. |
| --- | --- |

(178)

Hvad angår slagterier og opskæringsvirksomheder, importører og erhvervsdrivende i EU-samhandelen i sektoren kan Kommissionen derfor konkludere, at den ydede støtte kan være omfattet af den undtagelse, der er fastsat i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF.

| (179) | Hvad angår opdrætterne, konkluderer Kommissionen ligeledes — hvad angår betragtning 160 ff. i nærværende afgørelse — at støtten blev ydet i overensstemmelse med de principper, der er fastsat i punkt 47 i retningslinjerne vedrørende overførbare spongiforme encephalopatier, og kan være omfattet af den undtagelse, der er fastsat i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF. |
| --- | --- |

(179)

Hvad angår opdrætterne, konkluderer Kommissionen ligeledes — hvad angår betragtning 160 ff. i nærværende afgørelse — at støtten blev ydet i overensstemmelse med de principper, der er fastsat i punkt 47 i retningslinjerne vedrørende overførbare spongiforme encephalopatier, og kan være omfattet af den undtagelse, der er fastsat i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF.

3.2.   FINANSIERING AF STØTTEN

| (180) | Fra oktober 2002, som var tidspunktet for ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 197/2002, blev omkostningerne i forbindelse med indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter af kød fra pattedyr og fjerkræ finansieret via indtægterne fra en skattelignende afgift anvendt på slagterier, importører af ikke-udbenet okse- og svinekød og på erhvervsdrivende i EU-samhandelen, dvs. på virksomheder, der forhandler eller modtager ikke-udbenet okse- og svinekød. |
| --- | --- |

(180)

Fra oktober 2002, som var tidspunktet for ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 197/2002, blev omkostningerne i forbindelse med indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter af kød fra pattedyr og fjerkræ finansieret via indtægterne fra en skattelignende afgift anvendt på slagterier, importører af ikke-udbenet okse- og svinekød og på erhvervsdrivende i EU-samhandelen, dvs. på virksomheder, der forhandler eller modtager ikke-udbenet okse- og svinekød.

| (181) | I overensstemmelse med Domstolens retspraksis (53) finder Kommissionen normalt, at når en statsstøtte finansieres gennem obligatoriske afgifter, kan dette skabe en beskyttende virkning, der går længere end den egentlige støtte. De pågældende bidrag er obligatoriske afgifter. I overensstemmelse med samme retspraksis finder Kommissionen endvidere, at en støtte ikke kan finansieres af skattelignende afgifter, der også er lagt på produkter indført fra andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(181)

I overensstemmelse med Domstolens retspraksis (53) finder Kommissionen normalt, at når en statsstøtte finansieres gennem obligatoriske afgifter, kan dette skabe en beskyttende virkning, der går længere end den egentlige støtte. De pågældende bidrag er obligatoriske afgifter. I overensstemmelse med samme retspraksis finder Kommissionen endvidere, at en støtte ikke kan finansieres af skattelignende afgifter, der også er lagt på produkter indført fra andre medlemsstater.

| (182) | Under hensyntagen til denne retspraksis og til det forhold, at støtten ydes ved hjælp af statslige midler og således udgør statsstøtte, er det i henhold til artikel 107 i TEUF nødvendigt at vurdere, om den kan medføre forskelsbehandling, som strider mod artikel 110 i TEUF, eftersom produkter fra andre medlemsstater også skal pålægges afgiften. |
| --- | --- |

(182)

Under hensyntagen til denne retspraksis og til det forhold, at støtten ydes ved hjælp af statslige midler og således udgør statsstøtte, er det i henhold til artikel 107 i TEUF nødvendigt at vurdere, om den kan medføre forskelsbehandling, som strider mod artikel 110 i TEUF, eftersom produkter fra andre medlemsstater også skal pålægges afgiften.

| (183) | Ifølge de portugisiske myndigheder er afgifterne på ikke-udskåret importeret kød berettiget, fordi der produceres biprodukter af ikke-udskåret kød, som er genstand for indsamling, transport, behandling og destruktion, og disse importerede produkter kunne derfor være omfattet af ordningen på samme måde som de nationale produkter. |
| --- | --- |

(183)

Ifølge de portugisiske myndigheder er afgifterne på ikke-udskåret importeret kød berettiget, fordi der produceres biprodukter af ikke-udskåret kød, som er genstand for indsamling, transport, behandling og destruktion, og disse importerede produkter kunne derfor være omfattet af ordningen på samme måde som de nationale produkter.

| (184) | Ifølge de oplysninger, som Kommissionen råder over, blev der opkrævet afgifter hos slagterier og importører af slagtekroppe, halve slagtekroppe og andre ikke-udskårne stykker af kvæg og svin (se artikel 2, stk. 2, i lovdekret nr. 197/2002), som blev anvendt til at finansiere indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter hidrørende fra kød af pattedyr og fjerkræ (artikel 1, stk. 1, i lovdekret nr. 197/2002). |
| --- | --- |

(184)

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen råder over, blev der opkrævet afgifter hos slagterier og importører af slagtekroppe, halve slagtekroppe og andre ikke-udskårne stykker af kvæg og svin (se artikel 2, stk. 2, i lovdekret nr. 197/2002), som blev anvendt til at finansiere indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter hidrørende fra kød af pattedyr og fjerkræ (artikel 1, stk. 1, i lovdekret nr. 197/2002).

| (185) | Disse oplysninger fik Kommissionen til at nære tvivl om forholdet mellem de afgifter, der blev opkrævet hos de afgiftspligtige, og de tjenesteydelser, de nød godt af. Kommissionen kunne ikke udelukke, at der forelå en potentiel forskelsbehandling af produkter importeret fra andre medlemsstater, som også blev pålagt afgift. |
| --- | --- |

(185)

Disse oplysninger fik Kommissionen til at nære tvivl om forholdet mellem de afgifter, der blev opkrævet hos de afgiftspligtige, og de tjenesteydelser, de nød godt af. Kommissionen kunne ikke udelukke, at der forelå en potentiel forskelsbehandling af produkter importeret fra andre medlemsstater, som også blev pålagt afgift.

| (186) | De portugisiske myndigheder forsikrede efterfølgende, at finansieringen af indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter af fjerkrækød ikke skete ved hjælp af afgifter, der var opkrævet hos slagterier og importører af slagtekroppe, halve slagtekroppe og andre ikke-udskårne stykker af kvæg og svin, men derimod — i overensstemmelse med bilag 1 til lovdekret nr. 197/2002 — hos fjerkræslagterier, der ikke foretog indsamling, transport, behandling og destruktion af samtlige biprodukter i forbindelse med slagtning af fjerkræ. Virksomheder, der importerede og forhandlede fjerkrækroppe, var fritaget for afgifter, da der i forbindelse med hovedparten af fjerkræslagtekroppene ikke blev produceret biprodukter. |
| --- | --- |

(186)

De portugisiske myndigheder forsikrede efterfølgende, at finansieringen af indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter af fjerkrækød ikke skete ved hjælp af afgifter, der var opkrævet hos slagterier og importører af slagtekroppe, halve slagtekroppe og andre ikke-udskårne stykker af kvæg og svin, men derimod — i overensstemmelse med bilag 1 til lovdekret nr. 197/2002 — hos fjerkræslagterier, der ikke foretog indsamling, transport, behandling og destruktion af samtlige biprodukter i forbindelse med slagtning af fjerkræ. Virksomheder, der importerede og forhandlede fjerkrækroppe, var fritaget for afgifter, da der i forbindelse med hovedparten af fjerkræslagtekroppene ikke blev produceret biprodukter.

| (187) | Hvad angår virksomheder, der importerer og forhandler slagtekroppe, halve slagtekroppe og andre ikke-udskårne stykker af kvæg og svin, fremførte de portugisiske myndigheder, at der i forbindelse med disse importerede ikke-udskårne stykker blev produceret biprodukter. |
| --- | --- |

(187)

Hvad angår virksomheder, der importerer og forhandler slagtekroppe, halve slagtekroppe og andre ikke-udskårne stykker af kvæg og svin, fremførte de portugisiske myndigheder, at der i forbindelse med disse importerede ikke-udskårne stykker blev produceret biprodukter.

| (188) | Allerede i påbuddet om oplysninger og senere, ved procedurens indledning, anmodede Kommissionen de portugisiske myndigheder om at garantere, at importerede produkter var omfattet af mekanismen på samme måde som de nationale produkter, og om at de med taloplysninger godtgjorde, at der i en bestemt referenceperiode var finansiel balance mellem de beløb, der blev opkrævet for produkter af ikke-udbenet oksekød og svinekød fra andre medlemsstater, og udgifterne til de tjenesteydelser, som udelukkende de havde nydt godt af (se punkt 37, litra h), i beslutningen om at indlede proceduren]. |
| --- | --- |

(188)

Allerede i påbuddet om oplysninger og senere, ved procedurens indledning, anmodede Kommissionen de portugisiske myndigheder om at garantere, at importerede produkter var omfattet af mekanismen på samme måde som de nationale produkter, og om at de med taloplysninger godtgjorde, at der i en bestemt referenceperiode var finansiel balance mellem de beløb, der blev opkrævet for produkter af ikke-udbenet oksekød og svinekød fra andre medlemsstater, og udgifterne til de tjenesteydelser, som udelukkende de havde nydt godt af (se punkt 37, litra h), i beslutningen om at indlede proceduren].

| (189) | De portugisiske myndigheder garanterede, at de importerede ikke-udskårne stykker var omfattet af de samme tjenesteydelser med hensyn til indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter af kød som de nationale produkter, men de fremlagde ikke præcis taldokumentation herfor. |
| --- | --- |

(189)

De portugisiske myndigheder garanterede, at de importerede ikke-udskårne stykker var omfattet af de samme tjenesteydelser med hensyn til indsamling, transport, behandling og destruktion af biprodukter af kød som de nationale produkter, men de fremlagde ikke præcis taldokumentation herfor.

| (190) | De oplysninger, som Kommissionen har fået forelagt, sætter den således ikke i stand til at konkludere, at den afgift, der blev indført ved lovdekret nr. 197/2002 for importerede produkter, stod i forhold til udgifterne til de tjenesteydelser, som biprodukterne hidrørende fra disse importerede produkter var genstand for, og at de importerede produkter derfor kunne være omfattet af de tjenesteydelser, der var finansieret ved støtteforanstaltningen, på samme måde som de nationale produkter. |
| --- | --- |

(190)

De oplysninger, som Kommissionen har fået forelagt, sætter den således ikke i stand til at konkludere, at den afgift, der blev indført ved lovdekret nr. 197/2002 for importerede produkter, stod i forhold til udgifterne til de tjenesteydelser, som biprodukterne hidrørende fra disse importerede produkter var genstand for, og at de importerede produkter derfor kunne være omfattet af de tjenesteydelser, der var finansieret ved støtteforanstaltningen, på samme måde som de nationale produkter.

| (191) | I henhold til artikel 3, stk. 2, i lovdekret nr. 244/2003 var slagterier, opskæringsvirksomheder, rugerier og ægproducerende virksomheder forpligtet til at betale de afgifter, der var fastsat i bilag 1 i lovdekret nr. 197/2002, bortset fra virksomheder, der var omfattet af den alternative ordning under denne lovgivning, og som var forpligtet til at betale de afgifter, der var fastsat i bilag 2, indtil godkendelse af destruktionsplanen for materialer under kategori 3. Hvad angår biprodukter under kategori 1 og 2 og indtil godkendelse af en plan, var de forpligtet til at betale 0,35 EUR pr. kg biprodukt (artikel 5, stk. 1, i lovdekret nr. 244/2003). |
| --- | --- |

(191)

I henhold til artikel 3, stk. 2, i lovdekret nr. 244/2003 var slagterier, opskæringsvirksomheder, rugerier og ægproducerende virksomheder forpligtet til at betale de afgifter, der var fastsat i bilag 1 i lovdekret nr. 197/2002, bortset fra virksomheder, der var omfattet af den alternative ordning under denne lovgivning, og som var forpligtet til at betale de afgifter, der var fastsat i bilag 2, indtil godkendelse af destruktionsplanen for materialer under kategori 3. Hvad angår biprodukter under kategori 1 og 2 og indtil godkendelse af en plan, var de forpligtet til at betale 0,35 EUR pr. kg biprodukt (artikel 5, stk. 1, i lovdekret nr. 244/2003).

| (192) | Hvad angår de ændringer, der blev indført i afgiftsordningen ved lovdekret nr. 244/2003, anmodede Kommissionen de portugisiske myndigheder om at godtgøre, at importerede produkter var omfattet af de omhandlede tjenesteydelser på samme måde som de nationale produkter. |
| --- | --- |

(192)

Hvad angår de ændringer, der blev indført i afgiftsordningen ved lovdekret nr. 244/2003, anmodede Kommissionen de portugisiske myndigheder om at godtgøre, at importerede produkter var omfattet af de omhandlede tjenesteydelser på samme måde som de nationale produkter.

| (193) | De portugisiske myndigheder bekræftede, at den afgift, der var indført ved lovdekret nr. 244/2003, var baseret på de faktisk genererede biprodukter, og at de importerede produkter kunne være omfattet af de pågældende tjenesteydelser på samme måde. Kommissionen konstaterer imidlertid, at de portugisiske myndigheder ikke fremlagde kvantificerede oplysninger som dokumentation. |
| --- | --- |

(193)

De portugisiske myndigheder bekræftede, at den afgift, der var indført ved lovdekret nr. 244/2003, var baseret på de faktisk genererede biprodukter, og at de importerede produkter kunne være omfattet af de pågældende tjenesteydelser på samme måde. Kommissionen konstaterer imidlertid, at de portugisiske myndigheder ikke fremlagde kvantificerede oplysninger som dokumentation.

| (194) | På grund af de manglende oplysninger kan Kommissionen ikke konkludere, at den afgift, der blev indført ved lovdekret nr. 244/2003, stod i et passende forhold til udgifterne til de tjenesteydelser, som biprodukterne hidrørende fra disse importerede produkter var genstand for, og at de importerede produkter derfor kunne være omfattet af de tjenesteydelser, der var finansieret ved støtteforanstaltningen, på samme måde som de nationale produkter. |
| --- | --- |

(194)

På grund af de manglende oplysninger kan Kommissionen ikke konkludere, at den afgift, der blev indført ved lovdekret nr. 244/2003, stod i et passende forhold til udgifterne til de tjenesteydelser, som biprodukterne hidrørende fra disse importerede produkter var genstand for, og at de importerede produkter derfor kunne være omfattet af de tjenesteydelser, der var finansieret ved støtteforanstaltningen, på samme måde som de nationale produkter.

| (195) | Kommissionen finder ikke, at den afgiftsordning, der er anvendt på grundlag af lovdekret nr. 197/2002 og den overgangsordning, der er fastsat ved artikel 3, stk. 2, og artikel 5, stk. 2, i lovdekret nr. 244/2003, er i overensstemmelse med artikel 110 i TEUF, da der er tale om en ordning, som potentielt forskelsbehandler produkter, der importeres fra andre medlemsstater, og som var også pålagt en afgift. |
| --- | --- |

(195)

Kommissionen finder ikke, at den afgiftsordning, der er anvendt på grundlag af lovdekret nr. 197/2002 og den overgangsordning, der er fastsat ved artikel 3, stk. 2, og artikel 5, stk. 2, i lovdekret nr. 244/2003, er i overensstemmelse med artikel 110 i TEUF, da der er tale om en ordning, som potentielt forskelsbehandler produkter, der importeres fra andre medlemsstater, og som var også pålagt en afgift.

VI.   KONKLUSIONER

| (196) | Kommissionen beklager, at Portugal har ydet ulovlig støtte til indsamling, transport, behandling og destruktion af slagteriaffald i strid med artikel 108, stk. 3, i TEUF. |
| --- | --- |

(196)

Kommissionen beklager, at Portugal har ydet ulovlig støtte til indsamling, transport, behandling og destruktion af slagteriaffald i strid med artikel 108, stk. 3, i TEUF.

| (197) | Støtten til indsamling, transport, behandling og destruktion af slagteriaffald var i overensstemmelse med EU-reglerne for så vidt angår de begunstigede. Finansieringen af denne støtte ved hjælp af afgiftsordningen, der er anvendt på grundlag af lovdekret nr. 197/2002 og den overgangsordning, der er fastsat ved artikel 3, stk. 2, og artikel 5, stk. 2, i lovdekret nr. 244/2003, er til gengæld uforenelig med det indre marked, da der er tale om en ordning, som potentielt forskelsbehandler produkter, der importeres fra andre medlemsstater, og som var også pålagt en afgift. |
| --- | --- |

(197)

Støtten til indsamling, transport, behandling og destruktion af slagteriaffald var i overensstemmelse med EU-reglerne for så vidt angår de begunstigede. Finansieringen af denne støtte ved hjælp af afgiftsordningen, der er anvendt på grundlag af lovdekret nr. 197/2002 og den overgangsordning, der er fastsat ved artikel 3, stk. 2, og artikel 5, stk. 2, i lovdekret nr. 244/2003, er til gengæld uforenelig med det indre marked, da der er tale om en ordning, som potentielt forskelsbehandler produkter, der importeres fra andre medlemsstater, og som var også pålagt en afgift.

| (198) | Kommissionen finder det behørigt i denne sag at vedtage en betinget afgørelse under anvendelse af muligheden i artikel 7, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999. Heri hedder det, at Kommissionen til en positiv beslutning kan knytte betingelser, hvorved støtte anses for at være forenelig med fællesmarkedet, og forpligtelser, hvorved den kan overvåge, om beslutningen overholdes. |
| --- | --- |

(198)

Kommissionen finder det behørigt i denne sag at vedtage en betinget afgørelse under anvendelse af muligheden i artikel 7, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999. Heri hedder det, at Kommissionen til en positiv beslutning kan knytte betingelser, hvorved støtte anses for at være forenelig med fællesmarkedet, og forpligtelser, hvorved den kan overvåge, om beslutningen overholdes.

| (199) | For at afhjælpe overtrædelsen af artikel 110 i TEUF og således med tilbagevirkende kraft fjerne den potentielle forskelsbehandling bør Portugal tilbagebetale den del af afgiften, der er opkrævet for produkter med oprindelse i de øvrige medlemsstater, inden for en frist og på betingelser, som Kommissionen fastlægger. Når overtrædelsen er afhjulpet, vil de pågældende støtteforanstaltninger være forenelige med traktaten. |
| --- | --- |

(199)

For at afhjælpe overtrædelsen af artikel 110 i TEUF og således med tilbagevirkende kraft fjerne den potentielle forskelsbehandling bør Portugal tilbagebetale den del af afgiften, der er opkrævet for produkter med oprindelse i de øvrige medlemsstater, inden for en frist og på betingelser, som Kommissionen fastlægger. Når overtrædelsen er afhjulpet, vil de pågældende støtteforanstaltninger være forenelige med traktaten.

| (200) | Kommissionen fastlægger betingelserne for den nævnte tilbagebetaling. Portugal skal således foretage tilbagebetaling til personer, der har betalt afgiften, bortset fra den, der blev pålagt produkter hidrørende fra andre medlemsstater i perioden mellem indførelsen af den afgift, der er fastsat ved lovdekret nr. 197/2002, og den sidste dato for anvendelsen af denne afgift forud for udløbet af overgangsperioden, som var fastsat ved lovdekret nr. 244/2003. Portugal skal til det formål sikre, at følgende betingelser er opfyldt:






  — | hvis de kan dokumentere, at afgiften blev anvendt på produkter importeret fra andre medlemsstater, kan personer, der har betalt afgiften, kræve tilbagebetaling af en forholdsmæssig andel af afgiftsindtægterne til finansiering af den del af støtten, der udelukkende er beregnet på nationale produkter. Disse anmodninger om tilbagebetaling skal indgives inden for en frist, der er fastsat efter national ret og aldrig er kortere end seks måneder at regne fra offentliggørelsen af nærværende afgørelse |
| --- | --- | --- |

(200)

Kommissionen fastlægger betingelserne for den nævnte tilbagebetaling. Portugal skal således foretage tilbagebetaling til personer, der har betalt afgiften, bortset fra den, der blev pålagt produkter hidrørende fra andre medlemsstater i perioden mellem indførelsen af den afgift, der er fastsat ved lovdekret nr. 197/2002, og den sidste dato for anvendelsen af denne afgift forud for udløbet af overgangsperioden, som var fastsat ved lovdekret nr. 244/2003. Portugal skal til det formål sikre, at følgende betingelser er opfyldt:

—

hvis de kan dokumentere, at afgiften blev anvendt på produkter importeret fra andre medlemsstater, kan personer, der har betalt afgiften, kræve tilbagebetaling af en forholdsmæssig andel af afgiftsindtægterne til finansiering af den del af støtten, der udelukkende er beregnet på nationale produkter. Disse anmodninger om tilbagebetaling skal indgives inden for en frist, der er fastsat efter national ret og aldrig er kortere end seks måneder at regne fra offentliggørelsen af nærværende afgørelse

| — | Portugal fastlægger omfanget af den eventuelle forskelsbehandling, som indførte produkter har været genstand for. Portugal skal med henblik herpå i en bestemt referenceperiode efterprøve, om det fulde provenu af den pågældende afgift på de indenlandske varer opgjort i penge svarer til de fordele, der udelukkende kommer disse varer til gode |
| --- | --- |

—

Portugal fastlægger omfanget af den eventuelle forskelsbehandling, som indførte produkter har været genstand for. Portugal skal med henblik herpå i en bestemt referenceperiode efterprøve, om det fulde provenu af den pågældende afgift på de indenlandske varer opgjort i penge svarer til de fordele, der udelukkende kommer disse varer til gode

| — | tilbagebetalingen skal være tilendebragt senest seks måneder efter indgivelsen af en anmodning |
| --- | --- |

—

tilbagebetalingen skal være tilendebragt senest seks måneder efter indgivelsen af en anmodning

| — | de tilbagebetalte beløb skal opdateres med påløbne renter beregnet fra datoen for opkrævningen til datoen for den egentlige tilbagebetaling. Renterne beregnes på basis af Kommissionens referencesats ved hjælp af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (54) |
| --- | --- |

—

de tilbagebetalte beløb skal opdateres med påløbne renter beregnet fra datoen for opkrævningen til datoen for den egentlige tilbagebetaling. Renterne beregnes på basis af Kommissionens referencesats ved hjælp af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (54)

| — | de portugisiske myndigheder skal acceptere, at afgiftspligtige fremlægger enhver form for rimeligt bevis for de indbetalte afgiftsbeløb for produkter fra andre medlemsstater |
| --- | --- |

—

de portugisiske myndigheder skal acceptere, at afgiftspligtige fremlægger enhver form for rimeligt bevis for de indbetalte afgiftsbeløb for produkter fra andre medlemsstater

| — | retten til tilbagebetaling kan ikke underlægges andre betingelser, navnlig at den ikke er væltet over på forbrugerne |
| --- | --- |

—

retten til tilbagebetaling kan ikke underlægges andre betingelser, navnlig at den ikke er væltet over på forbrugerne

| — | for personer, der endnu ikke har betalt afgiften, giver de portugisiske myndigheder formelt afkald på at modtage den forholdsmæssige del for produkter, der er importeret fra andre medlemsstater, og som skal anvendes til finansiering af den del af støtten, der udelukkende tager sigte på nationale produkter. De giver ligeledes afkald på eventuelle morarenter for så vidt angår denne del af støtten |
| --- | --- |

—

for personer, der endnu ikke har betalt afgiften, giver de portugisiske myndigheder formelt afkald på at modtage den forholdsmæssige del for produkter, der er importeret fra andre medlemsstater, og som skal anvendes til finansiering af den del af støtten, der udelukkende tager sigte på nationale produkter. De giver ligeledes afkald på eventuelle morarenter for så vidt angår denne del af støtten

| — | hvis Kommissionen anmoder herom, fremlægger de portugisiske myndigheder en fyldestgørende rapport, der påviser, at tilbagebetalingen er gennemført tilfredsstillende |
| --- | --- |

—

hvis Kommissionen anmoder herom, fremlægger de portugisiske myndigheder en fyldestgørende rapport, der påviser, at tilbagebetalingen er gennemført tilfredsstillende

| — | hvis der i en anden medlemsstat er pålagt en afgift med det samme formål på de samme produkter, som var afgiftspålagte i Portugal, forpligter de portugisiske myndigheder sig til at tilbagebetale personer, der har erlagt afgiften, den del, der er pålagt produkter med oprindelse i denne medlemsstat |
| --- | --- |

—

hvis der i en anden medlemsstat er pålagt en afgift med det samme formål på de samme produkter, som var afgiftspålagte i Portugal, forpligter de portugisiske myndigheder sig til at tilbagebetale personer, der har erlagt afgiften, den del, der er pålagt produkter med oprindelse i denne medlemsstat

| — | Portugal forpligter sig til at gøre alle mulige betalere af afgiften bekendt med denne afgørelse — |
| --- | --- |

—

Portugal forpligter sig til at gøre alle mulige betalere af afgiften bekendt med denne afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den statsstøtte, Portugal har ydet på grundlag af lovdekret nr. 393-B/98 af 4. december 1998, er forenelig med det indre marked.

Artikel 2

1.   Den statsstøtte, der er ydet af Portugal på grundlag af lovdekret nr. 197/2002 af 25. september 2002, og den overgangsordning, der er fastsat ved artikel 3, stk. 2, i lovdekret nr. 244/2003 af 7. oktober 2003, er forenelig med det indre marked, såfremt Portugal tilbagebetaler de personer, der har betalt afgiften, den del heraf, der vedrører produkter hidrørende fra andre medlemsstater i perioden mellem indførelsen af den afgift, der er omhandlet i lovdekret nr. 197/2002, og datoen for udløbet af den overgangsperiode, der var fastsat ved lovdekret nr. 244/2003.

2.   Portugal skal til det formål sikre, at følgende betingelser er opfyldt:

| — | hvis de kan dokumentere, at afgiften blev anvendt på produkter importeret fra andre medlemsstater, skal personer, som har betalt afgiften, kunne kræve tilbagebetaling af en forholdsmæssig del af afgiftsindtægterne bestemt til finansiering af den del af støtten, der udelukkende er beregnet på nationale produkter. Disse anmodninger om tilbagebetaling skal indgives inden for en frist, der er fastsat efter national ret og aldrig er kortere end seks måneder at regne fra offentliggørelsen af nærværende afgørelse |
| --- | --- |

—

hvis de kan dokumentere, at afgiften blev anvendt på produkter importeret fra andre medlemsstater, skal personer, som har betalt afgiften, kunne kræve tilbagebetaling af en forholdsmæssig del af afgiftsindtægterne bestemt til finansiering af den del af støtten, der udelukkende er beregnet på nationale produkter. Disse anmodninger om tilbagebetaling skal indgives inden for en frist, der er fastsat efter national ret og aldrig er kortere end seks måneder at regne fra offentliggørelsen af nærværende afgørelse

| — | Portugal fastlægger omfanget af den eventuelle forskelsbehandling, som indførte produkter har været genstand for. Portugal skal derfor med henblik herpå i en referenceperiode efterprøve, om det fulde provenu af den pågældende afgift på de indenlandske varer opgjort i penge svarer til de fordele, der udelukkende kommer disse varer til gode |
| --- | --- |

—

Portugal fastlægger omfanget af den eventuelle forskelsbehandling, som indførte produkter har været genstand for. Portugal skal derfor med henblik herpå i en referenceperiode efterprøve, om det fulde provenu af den pågældende afgift på de indenlandske varer opgjort i penge svarer til de fordele, der udelukkende kommer disse varer til gode

| — | tilbagebetalingen skal være tilendebragt senest seks måneder efter indgivelsen af en anmodning |
| --- | --- |

—

tilbagebetalingen skal være tilendebragt senest seks måneder efter indgivelsen af en anmodning

| — | de tilbagebetalte beløb skal opdateres med påløbne renter beregnet fra datoen for opkrævningen til datoen for den egentlige tilbagebetaling. Renterne beregnes på basis af Kommissionens referencesats ved hjælp af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (55) |
| --- | --- |

—

de tilbagebetalte beløb skal opdateres med påløbne renter beregnet fra datoen for opkrævningen til datoen for den egentlige tilbagebetaling. Renterne beregnes på basis af Kommissionens referencesats ved hjælp af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (55)

| — | de portugisiske myndigheder skal acceptere, at afgiftspligtige fremlægger enhver form for rimeligt bevis for de indbetalte afgiftsbeløb for produkter fra andre medlemsstater |
| --- | --- |

—

de portugisiske myndigheder skal acceptere, at afgiftspligtige fremlægger enhver form for rimeligt bevis for de indbetalte afgiftsbeløb for produkter fra andre medlemsstater

| — | retten til tilbagebetaling kan ikke underlægges andre betingelser, navnlig at den ikke er væltet over på forbrugerne |
| --- | --- |

—

retten til tilbagebetaling kan ikke underlægges andre betingelser, navnlig at den ikke er væltet over på forbrugerne

| — | for personer, der endnu ikke har betalt afgiften, giver de portugisiske myndigheder formelt afkald på at modtage den forholdsmæssige afgiftsdel for produkter, der er importeret fra andre medlemsstater, og som skal anvendes til finansiering af den del af støtten, der udelukkende tager sigte på nationale produkter. De giver ligeledes afkald på eventuelle morarenter for så vidt angår denne del af støtten |
| --- | --- |

—

for personer, der endnu ikke har betalt afgiften, giver de portugisiske myndigheder formelt afkald på at modtage den forholdsmæssige afgiftsdel for produkter, der er importeret fra andre medlemsstater, og som skal anvendes til finansiering af den del af støtten, der udelukkende tager sigte på nationale produkter. De giver ligeledes afkald på eventuelle morarenter for så vidt angår denne del af støtten

| — | hvis Kommissionen anmoder herom, fremlægger de portugisiske myndigheder en fyldestgørende rapport, der påviser, at tilbagebetalingen er gennemført tilfredsstillende |
| --- | --- |

—

hvis Kommissionen anmoder herom, fremlægger de portugisiske myndigheder en fyldestgørende rapport, der påviser, at tilbagebetalingen er gennemført tilfredsstillende

| — | hvis der i en anden medlemsstat er pålagt en afgift med det samme formål på de samme produkter, som var afgiftspålagte i Portugal, forpligter de portugisiske myndigheder sig til at tilbagebetale personer, der har erlagt afgiften, den del, der er pålagt produkter med oprindelse i denne anden medlemsstat |
| --- | --- |

—

hvis der i en anden medlemsstat er pålagt en afgift med det samme formål på de samme produkter, som var afgiftspålagte i Portugal, forpligter de portugisiske myndigheder sig til at tilbagebetale personer, der har erlagt afgiften, den del, der er pålagt produkter med oprindelse i denne anden medlemsstat

| — | Portugal forpligter sig til at gøre alle mulige betalere af afgiften bekendt med denne afgørelse. |
| --- | --- |

—

Portugal forpligter sig til at gøre alle mulige betalere af afgiften bekendt med denne afgørelse.

Artikel 3

Portugal underretter senest to måneder efter datoen for meddelelsen af denne afgørelse Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme den.

Artikel 4

Denne afgørelse er rettet til Den Portugisiske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2011.

På Kommissionens vegne

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  Diário da República (portugisisk statstidende), I Série-A, nr. 222 af 25. september 2002, s. 6535.

1

(2)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

2

(3)  Beslutning K(2006) 576 meddelt Portugal ved brev SG(2006) D/200772 af 21. februar 2006.

3

(4)  EUT C 109 af 13.5.2009, s. 9.

4

(5)  EFT L 311 af 20.11.1998, s. 23.

5

(6)  Diário da República (portugisisk statstidende), I Série-A, nr. 280 af 4. december 1998, s. 6708.

6

(7)  Diário da República (portugisisk statstidende), I Série-A, nr. 132 af 8. juni 1999, s. 3171.

7

(8)  EFT L 328 af 28.11.1997, s. 1.

8

(9)  Diário da República (portugisisk statstidende), II Série, nr. 20 af 25. januar 1999, s. 935.

9

(10)  Diário da República (portugisisk statstidende), II Série, nr. 82 af 6. april 2001, s. 6270.

10

(11)  Diário da República (portugisisk statstidende), II Série, nr. 42 af 19. februar 2002, s. 3158.

11

(12)  EFT L 303 af 7.12.2000, s. 32.

12

(13)  EFT L 132 af 15.5.2001, s. 17.

13

(14)  EFT L 273 af 10.10.2002, s. 1.

14

(15)  Diário da República, I Série A — Nr. 232 af 7. oktober 2003, s. 6603.

15

(16)  Domstolens dom af 24. juli 2003 i sag C-280/02, Altmark Trans og Regierungspräsidium Magdeburg, Sml. 2003 I, s. 7747.

16

(17)  EUT L 344 af 20.11.2004, s. 12.

17

(18)  Samlet bekendtgørelse (despacho conjunto) nr. 96/99 af 25. januar 1999, samlet bekendtgørelse nr. 324/2001 af 6. april 2001 og samlet bekendtgørelse nr. 124/2002 af 19. februar 2002.

18

(19)  EFT C 324 af 24.12.2002, s. 2.

19

(20)  EFT L 282 af 1.11.1975, s. 1, portugisisk særudgave kap. 3, bind 9, s. 86.

20

(21)  EUT L 307 af 25.11.2005, s. 2.

21

(22)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 21.

22

(23)  EUT L 258 af 4.10.2007, s. 3.

23

(24)  EFT L 148 af 28.6.1968, s. 24, portugisisk særudgave, kap. 3, bind 2, s. 157.

24

(25)  EFT L 312 af 20.11.1998, s. 1.

25

(26)  EFT L 282 af 1.11.1975, s. 77, portugisisk særudgave, kap. 3, bind 9, s. 151.

26

(27)  EUT L 119 af 4.5.2006, s. 1.

27

(28)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

28

(29)  EUT C 319 af 27.12.2006, s. 1.

29

(30)  Altmark-dommen, præmis 84.

30

(31)  Dom af 22. maj 2003 i sag nr. C-355/00, Freskot, Colectânea, Sml. I, s. 5263, præmis 83.

31

(32)  Ovenfor nævnte dom, præmis 88 ff.

32

(33)  EFT L 363 af 27.12.1990, s. 51.

33

(34)  EFT L 294 af 28.10.1997, s. 7.

34

(35)  EFT L 204 af 4.8.1999, s. 37.

35

(36)  Domstolens dom af 23. maj 2000 i sag C-209/98, FFAD, Sml. I, s. 3743, præmis 75. Se også Domstolens dom af 20. november 2003 i sag C-126/98, GEMO, Sml. I, s. 3769, præmis 21.

36

(37)  Ovennævnte dom, præmis 26.

37

(38)  Ovennævnte dom, præmis 31.

38

(39)  Domstolens dom af 21. oktober 2003 i forenede sager C-261/01 og C-262/01, Van Calster m.fl., Sml. I, s. 12272, præmis 51.

39

(40)  Domstolens dom af 13. januar 2005 i sag C-174/02, Streekgewest, Sml. I, s. 85, præmis 26.

40

(41)  Domstolens dom af 15. juli 2004 i sag C-345/02, Pearle m.fl., Sml. I, s. 7164, præmis 41. Se også dom afsagt af Retten i Første Instans af 20. september 2007 i sag T-136/05, EARL Salvat père et fils m.fl. mod Kommissionen, Sml. II, s. 4063, præmis 161 ff.

41

(42)  Domstolens dom af 17. december 1979 i sag C-730/79, Philip Morris Holland mod Kommissionen, Sml. 1980, s. 2671, præmis 11 og 12.

42

(43)  Oksekødsproduktionen i EU (15) var i 1999 på 7 691 101 ton og i 2002 på 7 466 476 ton, hvoraf 95 765 ton i 1999 og 105 019 ton i 2002 blev produceret i Portugal. Svinekødsproduktionen i EU (15) var i 1999 på 17 983 476 ton og i 2002 på 17 729 855 ton, hvoraf 95 765 ton i 1999 og 344 209 mio. ton i 2002 blev produceret i Portugal. (Eurostat).

43

(44)  Dom afsagt af Retten i Første Instans den 29. september de 2000 i sag T-55/99, CETM/Kommissionen, Sml. II, s. 3213, præmis 86, dom afsagt af Domstolen den 21. marts 1991 i sag C-303/88, Italien mod Kommissionen, Sml. I, s. 1433, præmis 27.

44

(45)  Dom i den allerede nævnte sag Van Calster m.fl., præmis 51.

45

(46)  Kommissionens meddelelse om forsyningspligtydelser i Europa (2002/C 17/04) (EFT C 17 af 19.1.2001, s. 4).

46

(47)  EUT C 297 af 29.11.2005, s. 4.

47

(48)  EUT L 312 af 29.11.2005, s. 67.

48

(49)  EFT C 28 af 1.2.2000, s. 2.

49

(50)  EFT C 119 af 22.5.2002, s. 22.

50

(51)  Se punkt 194, litra c), i EF-rammebestemmelser for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013 (EUT C 319 af 27.12.2006, s. 1).

51

(52)  Rådets direktiv 82/894/EØF af 21.12.1982 om anmeldelse af dyresygdomme inden for Fællesskabet (EFT L 378 af 31.12.1982, s. 58).

52

(53)  Dom af 25. juni 1970 i sag 47/69, Frankrig mod Kommissionen, Sml. 1969-1970, s. 391, præmis 20.

53

(54)  Kommissionens meddelelse om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (EFT C 273 af 9.9.1997, s. 3).

54

(55)  Se fodnote 54.

55

---

| 19.10.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 274/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 274/36

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 27. juli 2011

om Belgiens statsstøtte til finansiering af screening for overførbare spongiforme encephalopatier (TSE) hos kvæg (statsstøtte C 44/08 (ex NN 45/04))

(meddelt under nummer K(2011) 5457)

(Kun den franske og den nederlandske udgave er autentiske)

(2011/678/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),

efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med nævnte artikel (2) og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Europa-Kommissionen har efter at have modtaget klager i januar og februar 2004 foretaget en foreløbig undersøgelse af den af Belgien ydede støtte til dækning af udgifter til screening for overførbare spongiforme encephalopatier hos kvæg (i det følgende benævnt BSE-test). |
| --- | --- |

(1)

Europa-Kommissionen har efter at have modtaget klager i januar og februar 2004 foretaget en foreløbig undersøgelse af den af Belgien ydede støtte til dækning af udgifter til screening for overførbare spongiforme encephalopatier hos kvæg (i det følgende benævnt BSE-test).

| (2) | Under henvisning til disse klager anmodede Kommissionen i et brev af 27. januar 2004 de belgiske myndigheder om oplysninger om den pågældende foranstaltning. Samtidig anmeldte de belgiske myndigheder en støtteforanstaltning til finansiering af screening for overførbare spongiforme encephalopatier (TSE) hos dyr i overensstemmelse med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (i det følgende benævnt TEUF) (ved brev af 23. januar 2004, registreret den 28. januar 2004), som er indført under nummer N 54/04. |
| --- | --- |

(2)

Under henvisning til disse klager anmodede Kommissionen i et brev af 27. januar 2004 de belgiske myndigheder om oplysninger om den pågældende foranstaltning. Samtidig anmeldte de belgiske myndigheder en støtteforanstaltning til finansiering af screening for overførbare spongiforme encephalopatier (TSE) hos dyr i overensstemmelse med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (i det følgende benævnt TEUF) (ved brev af 23. januar 2004, registreret den 28. januar 2004), som er indført under nummer N 54/04.

| (3) | De belgiske myndigheder sendte Kommissionen skriftlige oplysninger ved brev af 6. februar 2004 og 14. maj 2004, registreret henholdsvis den 11. februar 2004 og den 19. maj 2004. |
| --- | --- |

(3)

De belgiske myndigheder sendte Kommissionen skriftlige oplysninger ved brev af 6. februar 2004 og 14. maj 2004, registreret henholdsvis den 11. februar 2004 og den 19. maj 2004.

| (4) | Ved brev af 19. juli 2004 informerede Kommissionen Belgien om, at foranstaltningen var blevet overført til registret over ikkeanmeldt støtte under nr. NN 45/04, fordi det havde vist sig, at nogle af midlerne allerede var blevet udbetalt. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 19. juli 2004 informerede Kommissionen Belgien om, at foranstaltningen var blevet overført til registret over ikkeanmeldt støtte under nr. NN 45/04, fordi det havde vist sig, at nogle af midlerne allerede var blevet udbetalt.

| (5) | Et uformelt møde mellem de belgiske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene fandt sted den 1. september 2004. |
| --- | --- |

(5)

Et uformelt møde mellem de belgiske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene fandt sted den 1. september 2004.

| (6) | De belgiske myndigheder sendte yderligere oplysninger ved brev af 16. september 2004 og 22. februar 2007, registreret henholdsvis den 20. september 2004 og den 22. februar 2007. |
| --- | --- |

(6)

De belgiske myndigheder sendte yderligere oplysninger ved brev af 16. september 2004 og 22. februar 2007, registreret henholdsvis den 20. september 2004 og den 22. februar 2007.

| (7) | Ved brev af 26. november 2008 underrettede Kommissionen Belgien om sin beslutning om at indlede proceduren omhandlet i TEUF's artikel 108, stk. 2, vedrørende ovennævnte foranstaltning. Denne beslutning er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen opfordrede de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den pågældende foranstaltning. |
| --- | --- |

(7)

Ved brev af 26. november 2008 underrettede Kommissionen Belgien om sin beslutning om at indlede proceduren omhandlet i TEUF's artikel 108, stk. 2, vedrørende ovennævnte foranstaltning. Denne beslutning er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen opfordrede de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den pågældende foranstaltning.

| (8) | Ved brev af 19. december 2008, registreret den 26. december 2008, anmodede Belgien om forlængelse af svarfristen. Den nye frist blev indrømmet ved brev af 13. januar 2009. Belgien fremsendte sine bemærkninger ved brev af 25. februar 2009, registreret den 6. marts 2009. |
| --- | --- |

(8)

Ved brev af 19. december 2008, registreret den 26. december 2008, anmodede Belgien om forlængelse af svarfristen. Den nye frist blev indrømmet ved brev af 13. januar 2009. Belgien fremsendte sine bemærkninger ved brev af 25. februar 2009, registreret den 6. marts 2009.

| (9) | Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra de interesserede parter. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra de interesserede parter.

| (10) | Ved brev af 17. juli 2009 stillede Kommissionen Belgien supplerende spørgsmål i forbindelse med de af Belgien fremsatte bemærkninger. Ved brev af 4. september 2009, registreret den 8. september 2009, anmodede Belgien om forlængelse af svarfristen. Kommissionen modtog Belgiens svar ved brev af 16. oktober 2009, registreret den 20. oktober 2009. |
| --- | --- |

(10)

Ved brev af 17. juli 2009 stillede Kommissionen Belgien supplerende spørgsmål i forbindelse med de af Belgien fremsatte bemærkninger. Ved brev af 4. september 2009, registreret den 8. september 2009, anmodede Belgien om forlængelse af svarfristen. Kommissionen modtog Belgiens svar ved brev af 16. oktober 2009, registreret den 20. oktober 2009.

| (11) | Der blev holdt to møder mellem de belgiske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene den 2. oktober 2009 og den 30. oktober 2009. |
| --- | --- |

(11)

Der blev holdt to møder mellem de belgiske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene den 2. oktober 2009 og den 30. oktober 2009.

| (12) | Efter disse møder fremsendte Belgien supplerende oplysninger den 14. december 2009, registreret den 16. december 2009. Under henvisning til den undersøgelse, de belgiske konkurrencemyndigheder samtidig havde indledt vedrørende eventuel karteldannelse fra laboratoriernes side, anmodede Belgien om forlængelse af fristen den 21. januar 2010, den 29. september 2010 og den 17. januar 2011. Kommissionen indvilligede i at forlænge fristerne. |
| --- | --- |

(12)

Efter disse møder fremsendte Belgien supplerende oplysninger den 14. december 2009, registreret den 16. december 2009. Under henvisning til den undersøgelse, de belgiske konkurrencemyndigheder samtidig havde indledt vedrørende eventuel karteldannelse fra laboratoriernes side, anmodede Belgien om forlængelse af fristen den 21. januar 2010, den 29. september 2010 og den 17. januar 2011. Kommissionen indvilligede i at forlænge fristerne.

| (13) | Kommissionen sendte en sidste anmodning om oplysninger den 22. februar 2011, som de belgiske myndigheder besvarede ved brev af 6. april 2011. Kommissionen indvilligede i en yderligere forlængelse af fristen, således at Belgien kunne besvare spørgsmålene, når resultatet af de belgiske konkurrencemyndigheders undersøgelse forelå. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen sendte en sidste anmodning om oplysninger den 22. februar 2011, som de belgiske myndigheder besvarede ved brev af 6. april 2011. Kommissionen indvilligede i en yderligere forlængelse af fristen, således at Belgien kunne besvare spørgsmålene, når resultatet af de belgiske konkurrencemyndigheders undersøgelse forelå.

| (14) | De belgiske myndigheder svarede ved brev af 19. maj 2011, registreret den 25. maj 2011. |
| --- | --- |

(14)

De belgiske myndigheder svarede ved brev af 19. maj 2011, registreret den 25. maj 2011.

2.   BESKRIVELSE

2.1.   Baggrund
   (4)

| (15) | I januar 2004 modtog Kommissionen en klage vedrørende et udkast til kongelig anordning om indførelse af en skattelignende afgift til at finansiere BSE-screeningerne. |
| --- | --- |

(15)

I januar 2004 modtog Kommissionen en klage vedrørende et udkast til kongelig anordning om indførelse af en skattelignende afgift til at finansiere BSE-screeningerne.

| (16) | Under henvisning til denne klage anmodede Kommissionens tjenestegrene de belgiske myndigheder om en redegørelse. Som svar på denne anmodning om oplysninger anførte de belgiske myndigheder, at BSE-test har været obligatoriske siden 1. januar 2001 for kreaturer på over 30 måneder og for nødslagtede kreaturer på over 24 måneder (5). De anmeldte også et udkast til kongelig anordning vedrørende TSE-screening af dyr (i det følgende benævnt kongelig TSE-anordning). Dette udkast til kongelig anordning er registreret under nummer N 54/04. De belgiske myndigheder anførte, at det nye udkast til kongelig anordning var en ændring af det udkast til kongelig anordning, som Belgien havde anmeldt i 2001, og som Kommissionen havde godkendt ved beslutning N 21/02 af 13. februar 2002 (6), og af et andet udkast, som var blevet drøftet uformelt med Kommissionen i 2003. Ingen af disse to anordninger var imidlertid blevet gennemført, og anordningen anmeldt i 2004 var en omarbejdelse heraf. |
| --- | --- |

(16)

Under henvisning til denne klage anmodede Kommissionens tjenestegrene de belgiske myndigheder om en redegørelse. Som svar på denne anmodning om oplysninger anførte de belgiske myndigheder, at BSE-test har været obligatoriske siden 1. januar 2001 for kreaturer på over 30 måneder og for nødslagtede kreaturer på over 24 måneder (5). De anmeldte også et udkast til kongelig anordning vedrørende TSE-screening af dyr (i det følgende benævnt kongelig TSE-anordning). Dette udkast til kongelig anordning er registreret under nummer N 54/04. De belgiske myndigheder anførte, at det nye udkast til kongelig anordning var en ændring af det udkast til kongelig anordning, som Belgien havde anmeldt i 2001, og som Kommissionen havde godkendt ved beslutning N 21/02 af 13. februar 2002 (6), og af et andet udkast, som var blevet drøftet uformelt med Kommissionen i 2003. Ingen af disse to anordninger var imidlertid blevet gennemført, og anordningen anmeldt i 2004 var en omarbejdelse heraf.

| (17) | Det fremgår af de af Belgien fremsendte oplysninger, at statskassen siden 1. januar 2001 (7) har dækket udgifterne til BSE-test (dvs. udgifterne til prøveudtagning og analyse). Siden den 1. januar 2002 har BIRB (det belgiske interventions- og restitutionskontor) forfinansieret udgifterne til disse test, indtil der forelå en politisk beslutning om, hvilken finansieringsordning der skulle benyttes. |
| --- | --- |

(17)

Det fremgår af de af Belgien fremsendte oplysninger, at statskassen siden 1. januar 2001 (7) har dækket udgifterne til BSE-test (dvs. udgifterne til prøveudtagning og analyse). Siden den 1. januar 2002 har BIRB (det belgiske interventions- og restitutionskontor) forfinansieret udgifterne til disse test, indtil der forelå en politisk beslutning om, hvilken finansieringsordning der skulle benyttes.

| (18) | Efter en række bemærkninger fra Kommissionens tjenestegrene vedrørende det anmeldte udkast til kongelig anordning (N 54/04) fremsendte de belgiske myndigheder i maj 2004 et nyt udkast til kongelig anordning, der skulle imødekomme Kommissionens bemærkninger og indeholdt bestemmelser om en gebyrordning på 10,70 EUR pr. kreatur, som blev frembudt til slagtning fra og med 1. januar 2003 og skulle underkastes en hurtig BSE-test. De belgiske myndigheder nævnte, at test udført og forfinansieret i 2002 helt og holdent var finansieret af indirekte statsstøtte, dvs. skattelignende afgifter. Desuden anførte de belgiske myndigheder, at der var blevet finansieret et maksimumsbeløb på 40 EUR pr. test fra den 1. januar 2003 gennem skattelignende afgifter. De belgiske myndigheder fremsendte detaljerede tabeller over udgifterne til BSE-test fra og med 2003 og et overslag over finansieringen af disse test gennem skattelignende afgifter og gebyrer. De belgiske myndigheder anførte, at finansieringsordningen forventedes gennemført pr. 1. juli 2004 for gebyrernes vedkommende og pr. 1. januar 2005 for de skattelignende afgifters vedkommende. |
| --- | --- |

(18)

Efter en række bemærkninger fra Kommissionens tjenestegrene vedrørende det anmeldte udkast til kongelig anordning (N 54/04) fremsendte de belgiske myndigheder i maj 2004 et nyt udkast til kongelig anordning, der skulle imødekomme Kommissionens bemærkninger og indeholdt bestemmelser om en gebyrordning på 10,70 EUR pr. kreatur, som blev frembudt til slagtning fra og med 1. januar 2003 og skulle underkastes en hurtig BSE-test. De belgiske myndigheder nævnte, at test udført og forfinansieret i 2002 helt og holdent var finansieret af indirekte statsstøtte, dvs. skattelignende afgifter. Desuden anførte de belgiske myndigheder, at der var blevet finansieret et maksimumsbeløb på 40 EUR pr. test fra den 1. januar 2003 gennem skattelignende afgifter. De belgiske myndigheder fremsendte detaljerede tabeller over udgifterne til BSE-test fra og med 2003 og et overslag over finansieringen af disse test gennem skattelignende afgifter og gebyrer. De belgiske myndigheder anførte, at finansieringsordningen forventedes gennemført pr. 1. juli 2004 for gebyrernes vedkommende og pr. 1. januar 2005 for de skattelignende afgifters vedkommende.

| (19) | Da det fremgik af det anmeldte udkast til kongelig anordning, at støtten allerede var blevet bevilget og afgifterne opkrævet siden den 1. januar 2002, blev foranstaltningen registreret som ikkeanmeldt den 19. juli 2004 under nummer NN 45/04. Den under nummer N 54/04 registrerede anmeldelse blev derimod trukket tilbage af Belgien. |
| --- | --- |

(19)

Da det fremgik af det anmeldte udkast til kongelig anordning, at støtten allerede var blevet bevilget og afgifterne opkrævet siden den 1. januar 2002, blev foranstaltningen registreret som ikkeanmeldt den 19. juli 2004 under nummer NN 45/04. Den under nummer N 54/04 registrerede anmeldelse blev derimod trukket tilbage af Belgien.

| (20) | Det følger af de af Belgien fremsendte oplysninger i 2004, at det generelt var hensigten at forfinansiere testene, som skulle tilbagebetales senere, og anvende en del af afgiftsbeløbet til tilbagebetaling af udgifterne til de forfinansierede test. |
| --- | --- |

(20)

Det følger af de af Belgien fremsendte oplysninger i 2004, at det generelt var hensigten at forfinansiere testene, som skulle tilbagebetales senere, og anvende en del af afgiftsbeløbet til tilbagebetaling af udgifterne til de forfinansierede test.

| (21) | I et brev af 16. september 2004 redegjorde de belgiske myndigheder for et nyt udkast til kongelig anordning, hvor det var tanken at fastholde et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur fremover. Hele beløbet omhandlet i det nye udkast til kongelig anordning ville blive anvendt til at finansiere BSE-test af kreaturer, som blev slagtet fra og med anordningens ikrafttræden. Tilbagebetalingen af beløb på mere end de 40 EUR, som var tilladt ifølge EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i forbindelse med TSE-test, døde dyr og slagteriaffald (8) (i det følgende benævnt TSE-rammebestemmelserne) af 24. december 2002, og som blev forfinansieret efter 1. januar 2003, skulle behandles i et andet udkast, som ville blive forelagt Kommissionen, med henblik på tilbagebetaling af disse forfinansieringer. Denne kongelige anordning blev vedtaget den 15. oktober 2004 (9) og trådte i kraft den 1. december 2004. |
| --- | --- |

(21)

I et brev af 16. september 2004 redegjorde de belgiske myndigheder for et nyt udkast til kongelig anordning, hvor det var tanken at fastholde et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur fremover. Hele beløbet omhandlet i det nye udkast til kongelig anordning ville blive anvendt til at finansiere BSE-test af kreaturer, som blev slagtet fra og med anordningens ikrafttræden. Tilbagebetalingen af beløb på mere end de 40 EUR, som var tilladt ifølge EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i forbindelse med TSE-test, døde dyr og slagteriaffald (8) (i det følgende benævnt TSE-rammebestemmelserne) af 24. december 2002, og som blev forfinansieret efter 1. januar 2003, skulle behandles i et andet udkast, som ville blive forelagt Kommissionen, med henblik på tilbagebetaling af disse forfinansieringer. Denne kongelige anordning blev vedtaget den 15. oktober 2004 (9) og trådte i kraft den 1. december 2004.

| (22) | Ifølge de belgiske myndigheders oplysninger beløber de samlede forfinansierede udgifter ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR sig til 15 237 646 EUR for perioden fra den 1. januar 2003 (10) til den 30. juni 2004. Ifølge de belgiske myndigheder blev maksimumsbeløbet på 40 EUR overholdt fra og med 30. juni 2004. (11). |
| --- | --- |

(22)

Ifølge de belgiske myndigheders oplysninger beløber de samlede forfinansierede udgifter ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR sig til 15 237 646 EUR for perioden fra den 1. januar 2003 (10) til den 30. juni 2004. Ifølge de belgiske myndigheder blev maksimumsbeløbet på 40 EUR overholdt fra og med 30. juni 2004. (11).

| (23) | I samme brev af 16. september 2004 fremsendte de belgiske myndigheder to sæt kortfattede oplysninger i henhold til artikel 19 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1/2004 af 23. december 2003 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion, forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter (12). |
| --- | --- |

(23)

I samme brev af 16. september 2004 fremsendte de belgiske myndigheder to sæt kortfattede oplysninger i henhold til artikel 19 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1/2004 af 23. december 2003 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion, forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter (12).

| (24) | Disse to foranstaltninger er registreret som fritaget for anmeldelse under nummer XA 53/04 og XA 54/04. Som anført i punkt 19 i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure dækker den under nummer XA 53/04 fritagne foranstaltning forfinansiering af BSE-test (13) med en maksimal støtteintensitet på 40 EUR pr. test og blev gennemført den 1. januar 2003. Retsgrundlaget for denne foranstaltning er loven af 27. december 2002 om det almindelige udgiftsbudget for 2003. I den under nummer XA 54/04 fritagne foranstaltning, som blev gennemført den 15. oktober 2004, fastsættes en maksimal støtteintensitet på 33,38 EUR pr. test. Denne støtteforanstaltning gælder for ubestemt tid. Det juridiske grundlag er loven af 27. december 2003 om det almindelige udgiftsbudget for 2004. |
| --- | --- |

(24)

Disse to foranstaltninger er registreret som fritaget for anmeldelse under nummer XA 53/04 og XA 54/04. Som anført i punkt 19 i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure dækker den under nummer XA 53/04 fritagne foranstaltning forfinansiering af BSE-test (13) med en maksimal støtteintensitet på 40 EUR pr. test og blev gennemført den 1. januar 2003. Retsgrundlaget for denne foranstaltning er loven af 27. december 2002 om det almindelige udgiftsbudget for 2003. I den under nummer XA 54/04 fritagne foranstaltning, som blev gennemført den 15. oktober 2004, fastsættes en maksimal støtteintensitet på 33,38 EUR pr. test. Denne støtteforanstaltning gælder for ubestemt tid. Det juridiske grundlag er loven af 27. december 2003 om det almindelige udgiftsbudget for 2004.

| (25) | I samme brev af 16. september 2004 påpegede de belgiske myndigheder som svar på spørgsmålene fra Kommissionens tjenestegrene, at de laboratorier, der blev udvalgt til at udføre disse test, skulle opfylde nogle meget præcise betingelser for at udføre de pågældende analyser. |
| --- | --- |

(25)

I samme brev af 16. september 2004 påpegede de belgiske myndigheder som svar på spørgsmålene fra Kommissionens tjenestegrene, at de laboratorier, der blev udvalgt til at udføre disse test, skulle opfylde nogle meget præcise betingelser for at udføre de pågældende analyser.

| (26) | Kort efter brevene af 14. maj 2004 og 16. september 2004 anmeldte de belgiske myndigheder to udkast til kongelig anordning om finansiering af Agence fédérale pour la sécurité de la chaîne alimentaire (forbundskontoret for fødevareforsyningskædens sikkerhed, i det følgende benævnt AFSCA). Formålet med disse foranstaltninger var at indføre en afgift og et gebyr til dækning af AFSCA's virksomhed. De er omfattet af beslutning K(2005) 4203 af 9. november 2005 om statsstøtte N 9/05 og N 10/05 (i det følgende benævnt beslutning N 9/05 og N 10/05) anført i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Disse foranstaltninger blev vedtaget ved kongelig anordning af 10. november 2005 om fastlæggelse af afgifterne omhandlet i artikel 4 i loven af 9. december 2004 om finansiering af AFSCA (14) samt ved kongelig anordning af 10. november 2005 om gebyrerne omhandlet i artikel 5 i loven af 9. december 2004 vedrørende finansiering af AFSCA (15). Disse to kongelige anordninger trådte i kraft den 1. januar 2006. I den kongelige anordning om afgifter ophæves den kongelige anordning af 15. oktober 2004 omhandlet i betragtning 21. |
| --- | --- |

(26)

Kort efter brevene af 14. maj 2004 og 16. september 2004 anmeldte de belgiske myndigheder to udkast til kongelig anordning om finansiering af Agence fédérale pour la sécurité de la chaîne alimentaire (forbundskontoret for fødevareforsyningskædens sikkerhed, i det følgende benævnt AFSCA). Formålet med disse foranstaltninger var at indføre en afgift og et gebyr til dækning af AFSCA's virksomhed. De er omfattet af beslutning K(2005) 4203 af 9. november 2005 om statsstøtte N 9/05 og N 10/05 (i det følgende benævnt beslutning N 9/05 og N 10/05) anført i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Disse foranstaltninger blev vedtaget ved kongelig anordning af 10. november 2005 om fastlæggelse af afgifterne omhandlet i artikel 4 i loven af 9. december 2004 om finansiering af AFSCA (14) samt ved kongelig anordning af 10. november 2005 om gebyrerne omhandlet i artikel 5 i loven af 9. december 2004 vedrørende finansiering af AFSCA (15). Disse to kongelige anordninger trådte i kraft den 1. januar 2006. I den kongelige anordning om afgifter ophæves den kongelige anordning af 15. oktober 2004 omhandlet i betragtning 21.

| (27) | Helt konkret går den kongelige anordning om gebyrer ud på, at slagteriet forpligtes til at betale et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur eller hovdyr. Den kongelige anordning om afgifter indeholder bestemmelser om finansiering af en del af BSE-testene og opkrævning i forskellige sektorer. Den samlede udgift til BSE-testen beløber sig til 44,08 EUR, heraf 12 EUR til prøveudtagning (som finansieres med op til 10,70 EUR af slagteriet i medfør af den kongelige anordning om gebyrer og for 1,30 EURs vedkommende af afgiften) og 32,08 EUR, der finansieres af afgiften og betales direkte af AFSCA til laboratorierne. I beslutning N 9/05 og N 10/05 konkluderede Kommissionen, at finansieringen af AFSCA via gebyrerne ikke var statsstøtte, at finansieringen af den globale stikprøvekontrol via de faste afgiftsbeløb ikke var statsstøtte, at finansieringen af en del af udgifterne til BSE-test over afgifterne var statsstøtte forenelig med reglerne, og at finansieringen af udgifterne til andre test/kontroller i forbindelse med produktion/markedsføring var statsstøtte i overensstemmelse med reglerne. |
| --- | --- |

(27)

Helt konkret går den kongelige anordning om gebyrer ud på, at slagteriet forpligtes til at betale et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur eller hovdyr. Den kongelige anordning om afgifter indeholder bestemmelser om finansiering af en del af BSE-testene og opkrævning i forskellige sektorer. Den samlede udgift til BSE-testen beløber sig til 44,08 EUR, heraf 12 EUR til prøveudtagning (som finansieres med op til 10,70 EUR af slagteriet i medfør af den kongelige anordning om gebyrer og for 1,30 EURs vedkommende af afgiften) og 32,08 EUR, der finansieres af afgiften og betales direkte af AFSCA til laboratorierne. I beslutning N 9/05 og N 10/05 konkluderede Kommissionen, at finansieringen af AFSCA via gebyrerne ikke var statsstøtte, at finansieringen af den globale stikprøvekontrol via de faste afgiftsbeløb ikke var statsstøtte, at finansieringen af en del af udgifterne til BSE-test over afgifterne var statsstøtte forenelig med reglerne, og at finansieringen af udgifterne til andre test/kontroller i forbindelse med produktion/markedsføring var statsstøtte i overensstemmelse med reglerne.

| (28) | I december 2006 sendte Kommissionen nye spørgsmål til Belgien vedrørende sag NN 45/04. Spørgsmålene drejede sig bl.a. om tilbagebetaling af udbetalte beløb under forfinansieringen siden den 1. januar 2003. |
| --- | --- |

(28)

I december 2006 sendte Kommissionen nye spørgsmål til Belgien vedrørende sag NN 45/04. Spørgsmålene drejede sig bl.a. om tilbagebetaling af udbetalte beløb under forfinansieringen siden den 1. januar 2003.

| (29) | I deres svar af 22. februar 2007 fremførte de belgiske myndigheder, at de ville foretage en samlet tilbagebetaling af alle udgifter til BSE-analyser over en periode på 15 år. I praksis blev der oprettet en solidarisk tilbagebetalingsordning gennem AFSCA's nye finansieringsordning. Alle operatører har siden den 1. januar 2006 betalt bidrag til AFSCA, og en del af denne afgift går til tilbagebetaling af de tidligere års udgifter til forfinansiering af BSE-test. Alle aktive operatører, som har haft kvæg i den pågældende periode, betaler ligeledes til denne ordning. |
| --- | --- |

(29)

I deres svar af 22. februar 2007 fremførte de belgiske myndigheder, at de ville foretage en samlet tilbagebetaling af alle udgifter til BSE-analyser over en periode på 15 år. I praksis blev der oprettet en solidarisk tilbagebetalingsordning gennem AFSCA's nye finansieringsordning. Alle operatører har siden den 1. januar 2006 betalt bidrag til AFSCA, og en del af denne afgift går til tilbagebetaling af de tidligere års udgifter til forfinansiering af BSE-test. Alle aktive operatører, som har haft kvæg i den pågældende periode, betaler ligeledes til denne ordning.

2.2.   Indhold af klagerne mod udkastet til kongelig TSE-anordning

| (30) | Ifølge klagerne vedrørende udkastet til TSE-anordning opkræves afgiften for alle dyr, som slagtes på belgiske slagterier, og pålægges også importerede produkter. En klager har fremført, at en betydelig procentdel af de dyr, som slagtes på de belgiske slagterier, stammer fra andre medlemsstater. Klagerne finder, at afgiften udgør en diskrimination af importerede dyr, eftersom indtægterne anvendes til at tilbagebetale udgifterne til BSE-test af belgiske kreaturer. |
| --- | --- |

(30)

Ifølge klagerne vedrørende udkastet til TSE-anordning opkræves afgiften for alle dyr, som slagtes på belgiske slagterier, og pålægges også importerede produkter. En klager har fremført, at en betydelig procentdel af de dyr, som slagtes på de belgiske slagterier, stammer fra andre medlemsstater. Klagerne finder, at afgiften udgør en diskrimination af importerede dyr, eftersom indtægterne anvendes til at tilbagebetale udgifterne til BSE-test af belgiske kreaturer.

2.3.   Tvivlsspørgsmål rejst af Kommissionen i forbindelse med indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure

| (31) | Først skal det gøres klart, at den formelle undersøgelsesprocedure drejer sig om støtten til finansiering af TSE-screening af dyr i Belgien siden den 1. januar 2001 samt mekanismerne til finansiering af denne støtte bortset fra den støtte, som blev godkendt ved Kommissionens beslutning, fordi den var forenelig med det indre marked. Konkret betyder det, at støtten godkendt ved beslutning N 9/05 og N 10/05 (som vedrører afgifter og gebyrer til finansiering af AFSCA) ikke vil blive vurderet med hensyn til foreneligheden med reglerne om statsstøtte, som var gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet. Nærværende beslutning vedrører følgelig udelukkende støtten til finansiering af BSE-test i perioden 2001-2006 samt den dertil anvendte finansieringsordning, eftersom støtten til BSE-test i denne periode blev forfinansieret, og denne forfinansiering bliver tilbagebetalt over flere år. |
| --- | --- |

(31)

Først skal det gøres klart, at den formelle undersøgelsesprocedure drejer sig om støtten til finansiering af TSE-screening af dyr i Belgien siden den 1. januar 2001 samt mekanismerne til finansiering af denne støtte bortset fra den støtte, som blev godkendt ved Kommissionens beslutning, fordi den var forenelig med det indre marked. Konkret betyder det, at støtten godkendt ved beslutning N 9/05 og N 10/05 (som vedrører afgifter og gebyrer til finansiering af AFSCA) ikke vil blive vurderet med hensyn til foreneligheden med reglerne om statsstøtte, som var gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet. Nærværende beslutning vedrører følgelig udelukkende støtten til finansiering af BSE-test i perioden 2001-2006 samt den dertil anvendte finansieringsordning, eftersom støtten til BSE-test i denne periode blev forfinansieret, og denne forfinansiering bliver tilbagebetalt over flere år.

| (32) | For tydeliggørelsens skyld er det nødvendigt at understrege den terminologiske sondring mellem gebyr og afgift: På den ene side er der vederlag eller gebyrer, som dækker udgifterne til en ydet tjeneste. I den foreliggende sag beløber de sig til 10,70 EUR, som er blevet opkrævet siden den 1. december 2004 på grundlag af den kongelige TSE-anordning og efterfølgende på grundlag af den kongelige anordning om gebyrer til finansiering af AFSCA. På den anden side er der bidrag eller afgifter, som pålægges på grundlag af den kongelige anordning af 10. november 2005, opkræves af AFSCA, betales af driftsenheder på det belgiske territorium og er fordelt på syv sektorer (se betragtning 29 i beslutning N 9/05 og N 10/05). |
| --- | --- |

(32)

For tydeliggørelsens skyld er det nødvendigt at understrege den terminologiske sondring mellem gebyr og afgift: På den ene side er der vederlag eller gebyrer, som dækker udgifterne til en ydet tjeneste. I den foreliggende sag beløber de sig til 10,70 EUR, som er blevet opkrævet siden den 1. december 2004 på grundlag af den kongelige TSE-anordning og efterfølgende på grundlag af den kongelige anordning om gebyrer til finansiering af AFSCA. På den anden side er der bidrag eller afgifter, som pålægges på grundlag af den kongelige anordning af 10. november 2005, opkræves af AFSCA, betales af driftsenheder på det belgiske territorium og er fordelt på syv sektorer (se betragtning 29 i beslutning N 9/05 og N 10/05).

| (33) | Kommissionen bemærkede i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, at støtteforanstaltninger til finansiering af BSE-test i Belgien finansieres og blev finansieret af tilskud og en skattelignende afgiftsordning, som består af både gebyrer og afgifter. En del af indtægterne fra disse gebyrer og afgifter skulle være anvendt til at tilbagebetale forfinansieringen af testene. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen bemærkede i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, at støtteforanstaltninger til finansiering af BSE-test i Belgien finansieres og blev finansieret af tilskud og en skattelignende afgiftsordning, som består af både gebyrer og afgifter. En del af indtægterne fra disse gebyrer og afgifter skulle være anvendt til at tilbagebetale forfinansieringen af testene.

| (34) | Kommissionen havde påpeget flere problemer og fremført, at der manglede oplysninger til en endelig vurdering af de pågældende foranstaltninger. For det første var det spørgsmålet, om modtagerne af disse tjenester havde en fordel. Det stod nemlig ikke klart, om gebyrerne for BSE-testene dækkede den del af testudgifterne, som ikke var dækket af statsstøtte forenelig med reglerne. Den nøjagtige udgift til disse test var ikke kendt, og det samme gjaldt den supplerende finansieringskilde, hvis gebyrerne ikke var tilstrækkelige til at dække de samlede udgifter til BSE-testene. Det var heller ikke godtgjort, om vilkårene for de af AFSCA ydede tjenester svarede til markedsprisen, bl.a. fordi de belgiske myndigheder ikke klart havde angivet, at laboratorierne var valgt efter en åben og gennemsigtig procedure. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen havde påpeget flere problemer og fremført, at der manglede oplysninger til en endelig vurdering af de pågældende foranstaltninger. For det første var det spørgsmålet, om modtagerne af disse tjenester havde en fordel. Det stod nemlig ikke klart, om gebyrerne for BSE-testene dækkede den del af testudgifterne, som ikke var dækket af statsstøtte forenelig med reglerne. Den nøjagtige udgift til disse test var ikke kendt, og det samme gjaldt den supplerende finansieringskilde, hvis gebyrerne ikke var tilstrækkelige til at dække de samlede udgifter til BSE-testene. Det var heller ikke godtgjort, om vilkårene for de af AFSCA ydede tjenester svarede til markedsprisen, bl.a. fordi de belgiske myndigheder ikke klart havde angivet, at laboratorierne var valgt efter en åben og gennemsigtig procedure.

| (35) | For det andet var opkrævningsmekanismen ikke overskuelig, bl.a. var modtagere og bidragydere ikke klart defineret, og der var uklarheder omkring mekanismen for tilbagebetaling af forfinansieringen af udgifterne til BSE-test. Der var yderligere tvivl om, hvilke betingelser de skattelignende afgifter skulle opfylde for at blive betragtet som værende i overensstemmelse med statsstøttereglerne, bl.a. hvad angår importvarers fritagelse for de skattelignede afgifter, med hensyn til om eksportvarer var omfattet af støtteforanstaltningen finansieret af afgifterne, og om afgifterne påvirkede slutprodukternes pris, eftersom denne afhang af svingningerne i udbud og efterspørgsel på det frie marked. |
| --- | --- |

(35)

For det andet var opkrævningsmekanismen ikke overskuelig, bl.a. var modtagere og bidragydere ikke klart defineret, og der var uklarheder omkring mekanismen for tilbagebetaling af forfinansieringen af udgifterne til BSE-test. Der var yderligere tvivl om, hvilke betingelser de skattelignende afgifter skulle opfylde for at blive betragtet som værende i overensstemmelse med statsstøttereglerne, bl.a. hvad angår importvarers fritagelse for de skattelignede afgifter, med hensyn til om eksportvarer var omfattet af støtteforanstaltningen finansieret af afgifterne, og om afgifterne påvirkede slutprodukternes pris, eftersom denne afhang af svingningerne i udbud og efterspørgsel på det frie marked.

3.   BEMÆRKNINGER FRA BELGIEN

| (36) | Kommissionen modtog Belgiens bemærkninger til de tvivlsspørgsmål, som Kommissionen rejste i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, den 27. februar 2009. De kan sammenfattes således: |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen modtog Belgiens bemærkninger til de tvivlsspørgsmål, som Kommissionen rejste i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, den 27. februar 2009. De kan sammenfattes således:

3.1.   Betegnelse af finansieringen af BSE-test som statsstøtte

| (37) | Belgien har lige fra starten anfægtet, at Kommissionen betegner finansieringen af BSE-test som statsstøtte, fordi disse test er obligatoriske. For Belgien fastholder, at pligten til at udføre BSE-test er et krav i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (16) af hensyn til folkesundheden. Til støtte for sit synspunkt nævner Belgien to domme (17), hvor EF-Domstolen fandt, at udgifter til kontrolforanstaltninger til beskyttelse af folkesundheden ikke kan betragtes som kompensation for en tjeneste, og at det er op til myndigheden selv at afholde disse omkostninger. Belgien erkender, at de pågældende domme vedrører fri bevægelighed for varer og ikke statsstøtte, men mener, at tankegangen kan overføres til et område som statsstøtte. |
| --- | --- |

(37)

Belgien har lige fra starten anfægtet, at Kommissionen betegner finansieringen af BSE-test som statsstøtte, fordi disse test er obligatoriske. For Belgien fastholder, at pligten til at udføre BSE-test er et krav i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (16) af hensyn til folkesundheden. Til støtte for sit synspunkt nævner Belgien to domme (17), hvor EF-Domstolen fandt, at udgifter til kontrolforanstaltninger til beskyttelse af folkesundheden ikke kan betragtes som kompensation for en tjeneste, og at det er op til myndigheden selv at afholde disse omkostninger. Belgien erkender, at de pågældende domme vedrører fri bevægelighed for varer og ikke statsstøtte, men mener, at tankegangen kan overføres til et område som statsstøtte.

| (38) | Desuden påpeger Belgien, at da forordning (EF) nr. 999/2001 ikke kræver, at udgifterne til kontrol afholdes af virksomhederne, kan en medlemsstat selv fastsætte sin normalordning for finansiering af BSE-test. Selektivitetskriteriet for statsstøtte må følgelig efter Belgiens mening vurderes i forhold til denne normalordning (18). Der kan kun være tale om statsstøtte, såfremt visse sektorer eller virksomheder får særbehandling i forhold til den af Belgien valgte normalordning. Belgien fremfører, at Kommissionen tilsyneladende mener, at normen bør være, at udgifterne afholdes af landmændene, hvilket der imidlertid ikke står noget om i de gældende tekster. Hvis forskellige ordninger for finansiering af BSE-test kan føre til konkurrenceforvridninger, finder Belgien, det bør løses ved harmonisering af lovgivningerne (19), men på ingen måde udgør en statsstøtteproblematik. Belgien nævner ligeledes GEMO-dommen (20), men mener ikke, det ændrer Belgiens synspunkt i den foreliggende sag. I sit brev af 16. oktober 2009 afviser Belgien igen Kommissionens betegnelse af ordningen som statsstøtte i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Men Belgien er samarbejdsvilligt gået ind på Kommissionens logik for at få afklaret punkterne i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure. |
| --- | --- |

(38)

Desuden påpeger Belgien, at da forordning (EF) nr. 999/2001 ikke kræver, at udgifterne til kontrol afholdes af virksomhederne, kan en medlemsstat selv fastsætte sin normalordning for finansiering af BSE-test. Selektivitetskriteriet for statsstøtte må følgelig efter Belgiens mening vurderes i forhold til denne normalordning (18). Der kan kun være tale om statsstøtte, såfremt visse sektorer eller virksomheder får særbehandling i forhold til den af Belgien valgte normalordning. Belgien fremfører, at Kommissionen tilsyneladende mener, at normen bør være, at udgifterne afholdes af landmændene, hvilket der imidlertid ikke står noget om i de gældende tekster. Hvis forskellige ordninger for finansiering af BSE-test kan føre til konkurrenceforvridninger, finder Belgien, det bør løses ved harmonisering af lovgivningerne (19), men på ingen måde udgør en statsstøtteproblematik. Belgien nævner ligeledes GEMO-dommen (20), men mener ikke, det ændrer Belgiens synspunkt i den foreliggende sag. I sit brev af 16. oktober 2009 afviser Belgien igen Kommissionens betegnelse af ordningen som statsstøtte i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Men Belgien er samarbejdsvilligt gået ind på Kommissionens logik for at få afklaret punkterne i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure.

3.2.   Betegnelse af gebyret

| (39) | Belgien mener ikke, at gebyret på 10,70 EUR pr. testet kreatur kan betragtes som statsstøtte. |
| --- | --- |

(39)

Belgien mener ikke, at gebyret på 10,70 EUR pr. testet kreatur kan betragtes som statsstøtte.

| (40) | Ifølge Belgien kan der kun være tale om statsstøtte, såfremt en eller flere virksomheder opnår en fordel. I forbindelse med gebyr kan der følgelig kun være tale om statsstøtte, såfremt den opnåede fordel er større end det betalte beløb. Hvis en del af BSE-testene finansieres af myndighederne, svarer den endelige fordel for landmanden til udgiften til testen efter fradrag af det betalte gebyr. |
| --- | --- |

(40)

Ifølge Belgien kan der kun være tale om statsstøtte, såfremt en eller flere virksomheder opnår en fordel. I forbindelse med gebyr kan der følgelig kun være tale om statsstøtte, såfremt den opnåede fordel er større end det betalte beløb. Hvis en del af BSE-testene finansieres af myndighederne, svarer den endelige fordel for landmanden til udgiften til testen efter fradrag af det betalte gebyr.

| (41) | Belgien går videre i denne tankegang og fremfører, at i tilfælde af tilbagesøgning vil det betyde, at landmanden afkræves en højere samlet betaling. For hvis den samlede udgift til testen skal betales tilbage, vil det i sidste ende indebære, at denne udgift lægges oven i det gebyrbeløb, der allerede er betalt. |
| --- | --- |

(41)

Belgien går videre i denne tankegang og fremfører, at i tilfælde af tilbagesøgning vil det betyde, at landmanden afkræves en højere samlet betaling. For hvis den samlede udgift til testen skal betales tilbage, vil det i sidste ende indebære, at denne udgift lægges oven i det gebyrbeløb, der allerede er betalt.

| (42) | Belgien understreger, at ifølge EF-Domstolens retspraksis er der kun tale om statsstøtte, hvis indtægterne fra gebyrerne anvendes til fordel for en specifik gruppe og ikke i tilsvarende omfang kommer alle, som har betalt gebyr, til gode (21). I den foreliggende sag pålægges gebyret på 10,70 EUR pr. testet kreatur de økonomiske aktører, som beskæftiger sig med produktion af oksekød. De 10,70 EUR, som anvendes til testen, udgør ingen økonomisk fordel for dem og kan følgelig ikke betragtes som statsstøtte i henhold til TEUF's artikel 107. |
| --- | --- |

(42)

Belgien understreger, at ifølge EF-Domstolens retspraksis er der kun tale om statsstøtte, hvis indtægterne fra gebyrerne anvendes til fordel for en specifik gruppe og ikke i tilsvarende omfang kommer alle, som har betalt gebyr, til gode (21). I den foreliggende sag pålægges gebyret på 10,70 EUR pr. testet kreatur de økonomiske aktører, som beskæftiger sig med produktion af oksekød. De 10,70 EUR, som anvendes til testen, udgør ingen økonomisk fordel for dem og kan følgelig ikke betragtes som statsstøtte i henhold til TEUF's artikel 107.

| (43) | Ifølge Belgien har Kommissionen anvendt en tilsvarende tankegang i sin beslutning N 9/05 og N 10/05. Belgien anfører, at i denne beslutning blev gebyret på 10,70 EUR ikke betegnet som statsstøtte (se betragtning 98 i beslutningen). Der er anvendt en tilsvarende tankegang i beslutning N 21/02, hvor en del af udgifterne til BSE-test finansieret delvis af gebyrer fra sektoren ikke blev betragtet som statsstøtte. |
| --- | --- |

(43)

Ifølge Belgien har Kommissionen anvendt en tilsvarende tankegang i sin beslutning N 9/05 og N 10/05. Belgien anfører, at i denne beslutning blev gebyret på 10,70 EUR ikke betegnet som statsstøtte (se betragtning 98 i beslutningen). Der er anvendt en tilsvarende tankegang i beslutning N 21/02, hvor en del af udgifterne til BSE-test finansieret delvis af gebyrer fra sektoren ikke blev betragtet som statsstøtte.

| (44) | I de belgiske myndigheders brev af 16. oktober 2009 anføres, at gebyret var pålagt landmanden og dækkede en del af de økonomiske udgifter til BSE-test. Som svar på Kommissionens spørgsmål om, hvorvidt gebyrbeløbet svarede til den faktiske økonomiske udgift til de af laboratorierne leverede ydelser, anførte Belgien, at gebyret kun dækkede en del af udgifterne til BSE-testene som nævnt i beslutning N 9/05 og N 10/05. Kommissionens begrundelse i betragtning 61-66 i samme beslutning, som gik ud på, at udgifterne til de leverede ydelser svarede til gebyrbeløbet, drejede sig om andre ydelser end BSE-test. Belgien gentager, at hvad angår BSE-test, var det i beslutning N 9/05 og N 10/05 fastslået, at ydelsen i form af BSE-test faktisk var statsstøtte, men at gebyret (dvs. 10,70 EUR) ikke var støtte og skulle fratrækkes udgiften til testene. |
| --- | --- |

(44)

I de belgiske myndigheders brev af 16. oktober 2009 anføres, at gebyret var pålagt landmanden og dækkede en del af de økonomiske udgifter til BSE-test. Som svar på Kommissionens spørgsmål om, hvorvidt gebyrbeløbet svarede til den faktiske økonomiske udgift til de af laboratorierne leverede ydelser, anførte Belgien, at gebyret kun dækkede en del af udgifterne til BSE-testene som nævnt i beslutning N 9/05 og N 10/05. Kommissionens begrundelse i betragtning 61-66 i samme beslutning, som gik ud på, at udgifterne til de leverede ydelser svarede til gebyrbeløbet, drejede sig om andre ydelser end BSE-test. Belgien gentager, at hvad angår BSE-test, var det i beslutning N 9/05 og N 10/05 fastslået, at ydelsen i form af BSE-test faktisk var statsstøtte, men at gebyret (dvs. 10,70 EUR) ikke var støtte og skulle fratrækkes udgiften til testene.

3.3.   Ingen overkompensation og testpriser i overensstemmelse med markedspriser

| (45) | Belgien henviser til punkt 132 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug 2007-2013 (22) (i det følgende benævnt rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013), hvor det anføres, at 40 EUR pr. test på indeværende tidspunkt er den laveste pris i Fællesskabet. Siden 2005 har de af AFSCA tilbudte priser ligget under 40 EUR. Det viser efter de belgiske myndigheders opfattelse, at priserne i Belgien er i overensstemmelse med markedspriserne. I sin beslutning N 9/05 og N 10/05 erkendte Kommissionen, at laboratorierne var udvalgt gennem åbne, gennemsigtige og ikkediskriminerende procedurer, og at tjenesteyderne (dvs. laboratorierne) ikke kan anses for at modtage statsstøtte. Situationen har ikke ændret sig siden. Desuden er de belgiske konkurrencemyndigheder i øjeblikket ved at undersøge, om laboratorierne har dannet priskarteller i forbindelse med BSE-test. Ifølge de belgiske myndigheder viser det klart, at de på ingen måde ønsker at betale laboratorierne en overpris. I deres brev af 16. oktober 2009 oplyste de belgiske myndigheder, at undersøgelsen af laboratoriernes eventuelle deltagelse i et priskartel ville fortsætte, og at denne undersøgelse i princippet ville blive afsluttet i løbet af første kvartal af 2010. |
| --- | --- |

(45)

Belgien henviser til punkt 132 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug 2007-2013 (22) (i det følgende benævnt rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013), hvor det anføres, at 40 EUR pr. test på indeværende tidspunkt er den laveste pris i Fællesskabet. Siden 2005 har de af AFSCA tilbudte priser ligget under 40 EUR. Det viser efter de belgiske myndigheders opfattelse, at priserne i Belgien er i overensstemmelse med markedspriserne. I sin beslutning N 9/05 og N 10/05 erkendte Kommissionen, at laboratorierne var udvalgt gennem åbne, gennemsigtige og ikkediskriminerende procedurer, og at tjenesteyderne (dvs. laboratorierne) ikke kan anses for at modtage statsstøtte. Situationen har ikke ændret sig siden. Desuden er de belgiske konkurrencemyndigheder i øjeblikket ved at undersøge, om laboratorierne har dannet priskarteller i forbindelse med BSE-test. Ifølge de belgiske myndigheder viser det klart, at de på ingen måde ønsker at betale laboratorierne en overpris. I deres brev af 16. oktober 2009 oplyste de belgiske myndigheder, at undersøgelsen af laboratoriernes eventuelle deltagelse i et priskartel ville fortsætte, og at denne undersøgelse i princippet ville blive afsluttet i løbet af første kvartal af 2010.

3.4.   Afgift på eksport og import

| (46) | De belgiske myndigheder fremfører, at afgifterne og gebyrerne aldrig har været pålagt import eller eksport. Det er kun virksomheder etableret i Belgien, som skal betale afgift, og gebyret på 10,70 EUR opkræves kun for kvæg slagtet i Belgien på over 30 måneder. |
| --- | --- |

(46)

De belgiske myndigheder fremfører, at afgifterne og gebyrerne aldrig har været pålagt import eller eksport. Det er kun virksomheder etableret i Belgien, som skal betale afgift, og gebyret på 10,70 EUR opkræves kun for kvæg slagtet i Belgien på over 30 måneder.

| (47) | Belgien fremhæver, at Kommissionen allerede gennemgik disse foranstaltninger i forbindelse med beslutning N 9/05 og N 10/05 og konkluderede, at afgifterne ikke var diskriminerende over for importerede eller eksporterede varer og ikke var i strid med traktatens bestemmelser. |
| --- | --- |

(47)

Belgien fremhæver, at Kommissionen allerede gennemgik disse foranstaltninger i forbindelse med beslutning N 9/05 og N 10/05 og konkluderede, at afgifterne ikke var diskriminerende over for importerede eller eksporterede varer og ikke var i strid med traktatens bestemmelser.

3.5.   Ingen mekanisme til overvæltning af det af slagterierne betalte gebyr på producenterne eller andre markedsaktører

| (48) | De belgiske myndigheder anfører, at slagterierne vælter gebyrudgiften over på deres kunder, som enhver anden virksomhed vælter sine omkostninger over på sine kunder. De normale markedsmekanismer sørger altså for denne overvæltning. Desuden er det almindelig praksis at angive gebyrudgiften særskilt i fakturaerne til producenterne. I denne henseende henviser Belgien til betragtning 93 og 95 i beslutning N 9/05 og N 10/05, hvor kriterierne i TSE-rammebestemmelsernes punkt 25 betragtes som opfyldt. |
| --- | --- |

(48)

De belgiske myndigheder anfører, at slagterierne vælter gebyrudgiften over på deres kunder, som enhver anden virksomhed vælter sine omkostninger over på sine kunder. De normale markedsmekanismer sørger altså for denne overvæltning. Desuden er det almindelig praksis at angive gebyrudgiften særskilt i fakturaerne til producenterne. I denne henseende henviser Belgien til betragtning 93 og 95 i beslutning N 9/05 og N 10/05, hvor kriterierne i TSE-rammebestemmelsernes punkt 25 betragtes som opfyldt.

3.6.   Betegnelse af modtagerne som små og mellemstore virksomheder (i det følgende benævnt SMV'er)

| (49) | Belgien påpeger, at alle landmænd i Belgien er SMV'er på grundlag af følgende betingelser: De beskæftiger under 250 personer, deres årlige omsætning andrager højst 40 mio. EUR, eller deres samlede årlige balance er højst på 27 mio. EUR, og under 25 % af virksomheden ejes af en anden virksomhed eller andre virksomheder, som ikke er SMV'er. |
| --- | --- |

(49)

Belgien påpeger, at alle landmænd i Belgien er SMV'er på grundlag af følgende betingelser: De beskæftiger under 250 personer, deres årlige omsætning andrager højst 40 mio. EUR, eller deres samlede årlige balance er højst på 27 mio. EUR, og under 25 % af virksomheden ejes af en anden virksomhed eller andre virksomheder, som ikke er SMV'er.

3.7.   Bemærkninger til støttens forenelighed i de tre perioder nævnt i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure (2001-2003, 2003-2007 og efter 2007)

| (50) | Perioden fra den 1. januar 2001 til den 1. januar 2003 giver ikke anledning til særlige bemærkninger fra Belgiens side, eftersom Kommissionen selv kom frem til en sandsynlig forenelighed i betragtning 80 i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure. Belgien anfører imidlertid, at støtten ikke udgjorde mere end 100 % af de afholdte udgifter, og er villig til om nødvendigt at fremlægge yderligere oplysninger desangående. |
| --- | --- |

(50)

Perioden fra den 1. januar 2001 til den 1. januar 2003 giver ikke anledning til særlige bemærkninger fra Belgiens side, eftersom Kommissionen selv kom frem til en sandsynlig forenelighed i betragtning 80 i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure. Belgien anfører imidlertid, at støtten ikke udgjorde mere end 100 % af de afholdte udgifter, og er villig til om nødvendigt at fremlægge yderligere oplysninger desangående.

| (51) | Belgien pointerer imidlertid, at disse oplysninger kun fremlægges subsidiært, da Belgiens synspunkt lige fra begyndelsen er, at der ikke kan være tale om statsstøtte i det foreliggende tilfælde, eftersom det er op til Belgien at vælge, hvordan BSE-testene finansieres. |
| --- | --- |

(51)

Belgien pointerer imidlertid, at disse oplysninger kun fremlægges subsidiært, da Belgiens synspunkt lige fra begyndelsen er, at der ikke kan være tale om statsstøtte i det foreliggende tilfælde, eftersom det er op til Belgien at vælge, hvordan BSE-testene finansieres.

| (52) | Hvad angår perioden fra den 1. januar 2003 til den 1. januar 2007, anfører Belgien, at der ikke er udbetalt støtte, som andrager mere end 100 % af testudgiften. Belgien henviser til beslutning N 9/05 og N 10/05, hvor dette spørgsmål allerede blev behandlet. |
| --- | --- |

(52)

Hvad angår perioden fra den 1. januar 2003 til den 1. januar 2007, anfører Belgien, at der ikke er udbetalt støtte, som andrager mere end 100 % af testudgiften. Belgien henviser til beslutning N 9/05 og N 10/05, hvor dette spørgsmål allerede blev behandlet.

| (53) | Hvad angår perioden efter den 1. januar 2007, har Belgien aldrig ydet støtte på mere end 40 EUR, eftersom udgiften til testen var på under 40 EUR. |
| --- | --- |

(53)

Hvad angår perioden efter den 1. januar 2007, har Belgien aldrig ydet støtte på mere end 40 EUR, eftersom udgiften til testen var på under 40 EUR.

| (54) | Som bilag til sine bemærkninger fremsender Belgien en detaljeret kronologisk oversigt over de foranstaltninger, der er truffet i forbindelse med finansieringen af BSE-testene. Da disse oplysninger i stor udstrækning fremgår af den beskrivende del af denne beslutning, gentages den fuldstændige ordlyd ikke i dette afsnit. Visse oplysninger anføres dog også nedenfor. |
| --- | --- |

(54)

Som bilag til sine bemærkninger fremsender Belgien en detaljeret kronologisk oversigt over de foranstaltninger, der er truffet i forbindelse med finansieringen af BSE-testene. Da disse oplysninger i stor udstrækning fremgår af den beskrivende del af denne beslutning, gentages den fuldstændige ordlyd ikke i dette afsnit. Visse oplysninger anføres dog også nedenfor.

| (55) | Det kronologiske forløb af BSE-testenes finansiering er som følger:






  — | fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2001: fuldt ud finansieret af statskassen |
| --- | --- | --- |

(55)

Det kronologiske forløb af BSE-testenes finansiering er som følger:

—

fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2001: fuldt ud finansieret af statskassen

| — | fra den 1. januar 2002 til den 30. juni 2004: test forfinansieret af BIRB, forfinansiering 67 156 527,65 EUR i alt |
| --- | --- |

—

fra den 1. januar 2002 til den 30. juni 2004: test forfinansieret af BIRB, forfinansiering 67 156 527,65 EUR i alt

| — | fra den 1. juli 2004 til den 30. november 2004: forfinansieret af AFSCA |
| --- | --- |

—

fra den 1. juli 2004 til den 30. november 2004: forfinansieret af AFSCA

| — | fra den 1. december 2004 til den 31. december 2005: gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur i medfør af kongelig anordning af 15. oktober 2004 med tillæg af en finansiering fra AFSCA' reserver og det forskud, som blev stillet til rådighed af statskassen og skulle betales tilbage |
| --- | --- |

—

fra den 1. december 2004 til den 31. december 2005: gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur i medfør af kongelig anordning af 15. oktober 2004 med tillæg af en finansiering fra AFSCA' reserver og det forskud, som blev stillet til rådighed af statskassen og skulle betales tilbage

| — | fra den 1. januar 2006: finansieret af et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur og afgifter pålagt syv forskellige sektorer (23); disse bidrag anvendes ligeledes til at tilbagebetale udgifterne til BSE-test, som var blevet forfinansieret siden den 1. januar 2008; gebyret blev efterfølgende pristalsreguleret til 11,07 EUR fra den 1. januar 2008. |
| --- | --- |

—

fra den 1. januar 2006: finansieret af et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur og afgifter pålagt syv forskellige sektorer (23); disse bidrag anvendes ligeledes til at tilbagebetale udgifterne til BSE-test, som var blevet forfinansieret siden den 1. januar 2008; gebyret blev efterfølgende pristalsreguleret til 11,07 EUR fra den 1. januar 2008.

| (56) | Priserne for BSE-test er som følger:







  (EUR) |
| --- | --- |
| Periode | Samlet udgift til test (24) | Gebyrets størrelse |
| 01.01.2001-31.01.2001 | 111,81 | / |
| 01.02.2001-31.03.2001 | 89,50 | / |
| 01.04.2001-31.12.2001 | 64,71 | / |
| 01.01.2002-15.03.2002 | 64,74 | / |
| 16.03.2002-31.12.2003 | 63,45 | / |
| 01.01.2004-15.01.2004 | 63,42 | / |
| 16.01.2004-30.06.2004 | 53,88 | / |
| 01.07.2004-30.11.2004 | 43,44 | / |
| 01.12.2004-31.12.2004 | 43,44 | 10,70 |
| 01.01.2005-30.06.2005 | 43,47 | 10,70 |
| 01.07.2005-31.12.2005 | 38,62 | 10,70 |
| 01.01.2006-30.09.2006 | 40,35 | 10,70 |
| 01.10.2006-31.12.2006 | 39,32 | 10,70 |
| 01.01.2007-31.12.2007 | 39,35 | 10,70 |
| 01.01.2008-31.12.2008 | 39,38 | 11,07 |

(56)

Priserne for BSE-test er som følger:

(EUR)

Periode

Samlet udgift til test (24)

Gebyrets størrelse

01.01.2001-31.01.2001

111,81

/

01.02.2001-31.03.2001

89,50

/

01.04.2001-31.12.2001

64,71

/

01.01.2002-15.03.2002

64,74

/

16.03.2002-31.12.2003

63,45

/

01.01.2004-15.01.2004

63,42

/

16.01.2004-30.06.2004

53,88

/

01.07.2004-30.11.2004

43,44

/

01.12.2004-31.12.2004

43,44

10,70

01.01.2005-30.06.2005

43,47

10,70

01.07.2005-31.12.2005

38,62

10,70

01.01.2006-30.09.2006

40,35

10,70

01.10.2006-31.12.2006

39,32

10,70

01.01.2007-31.12.2007

39,35

10,70

01.01.2008-31.12.2008

39,38

11,07

3.8.   Svar på Kommissionens supplerende spørgsmål

| (57) | I sit brev af 16. oktober 2009 besvarede Belgien med flere uddybende oplysninger Kommissionens spørgsmål af 24. juli 2009 i tilknytning til de af Belgien fremsatte bemærkninger. For det første gentog Belgien, at en medlemsstat ikke er forpligtet til at lade de økonomiske aktører betale udgiften til BSE-test. Når det drejer sig om udgifter til beskyttelse af folkesundheden, kan udgifterne til kontrolforanstaltninger, som kræves af de offentlige myndigheder, ikke betragtes som modydelse for en tjeneste og pålægges de økonomiske aktører. Men Belgien valgte i ønsket om at samarbejde at besvare Kommissionens spørgsmål ud fra den logik, der er givet udtryk for i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure. |
| --- | --- |

(57)

I sit brev af 16. oktober 2009 besvarede Belgien med flere uddybende oplysninger Kommissionens spørgsmål af 24. juli 2009 i tilknytning til de af Belgien fremsatte bemærkninger. For det første gentog Belgien, at en medlemsstat ikke er forpligtet til at lade de økonomiske aktører betale udgiften til BSE-test. Når det drejer sig om udgifter til beskyttelse af folkesundheden, kan udgifterne til kontrolforanstaltninger, som kræves af de offentlige myndigheder, ikke betragtes som modydelse for en tjeneste og pålægges de økonomiske aktører. Men Belgien valgte i ønsket om at samarbejde at besvare Kommissionens spørgsmål ud fra den logik, der er givet udtryk for i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure.

| (58) | Hvad angår fællesskabsfinansieringen, bekræftede Belgien, at den var medtaget i de tidligere oplyste tal. |
| --- | --- |

(58)

Hvad angår fællesskabsfinansieringen, bekræftede Belgien, at den var medtaget i de tidligere oplyste tal.

| (59) | Dernæst anførte Belgien, at finansieringen i perioden fra den 30. juni 2004 til den 31. december 2005 var blevet varetaget af AFSCA baseret på de finansieringskilder, AFSCA rådede over, og som var overtaget fra de tidligere enheder, hvori AFSCA havde sin oprindelse. Der var ingen skattelignede afgifter i den periode. |
| --- | --- |

(59)

Dernæst anførte Belgien, at finansieringen i perioden fra den 30. juni 2004 til den 31. december 2005 var blevet varetaget af AFSCA baseret på de finansieringskilder, AFSCA rådede over, og som var overtaget fra de tidligere enheder, hvori AFSCA havde sin oprindelse. Der var ingen skattelignede afgifter i den periode.

| (60) | Kommissionen havde stillet nogle spørgsmål om sammenhængen mellem beløbene på henholdsvis 15 237 646 og 67 156 527,65 EUR nævnt i Belgiens bemærkninger (se betragtning 55). Belgien svarede, at de 15 237 646 EUR var medtaget i de 67 156 527,65 EUR. Desuden anførte de belgiske myndigheder, at de ville regne efter og kontrollere det nævnte beløbs nøjagtighed. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen havde stillet nogle spørgsmål om sammenhængen mellem beløbene på henholdsvis 15 237 646 og 67 156 527,65 EUR nævnt i Belgiens bemærkninger (se betragtning 55). Belgien svarede, at de 15 237 646 EUR var medtaget i de 67 156 527,65 EUR. Desuden anførte de belgiske myndigheder, at de ville regne efter og kontrollere det nævnte beløbs nøjagtighed.

| (61) | Hvad angår gebyrerne, oplyste Belgien, at de blev betalt af landmændene og ikke kunne betragtes som statsstøtte. Belgien henviser i denne henseende til beslutning N 9/05 og N 10/05, hvoraf det fremgik, at kun 33,38 EUR af den samlede pris på 44,08 EUR udgjorde statsstøtte. De 10,70 EUR var ikke støtte og blev derfor fratrukket testens pris ved vurderingen af overensstemmelsen med den maksimale støtteintensitet på 40 EUR pr. test. |
| --- | --- |

(61)

Hvad angår gebyrerne, oplyste Belgien, at de blev betalt af landmændene og ikke kunne betragtes som statsstøtte. Belgien henviser i denne henseende til beslutning N 9/05 og N 10/05, hvoraf det fremgik, at kun 33,38 EUR af den samlede pris på 44,08 EUR udgjorde statsstøtte. De 10,70 EUR var ikke støtte og blev derfor fratrukket testens pris ved vurderingen af overensstemmelsen med den maksimale støtteintensitet på 40 EUR pr. test.

| (62) | For alle eventualiteters skyld anførte Belgien, at den eneste forskel i forhold til den af Kommissionens godkendte ordning i beslutning N 9/05 og N 10/05 var pristalsreguleringen af gebyrets størrelse, som blev hævet fra 10,70 EUR til 11,07 EUR. |
| --- | --- |

(62)

For alle eventualiteters skyld anførte Belgien, at den eneste forskel i forhold til den af Kommissionens godkendte ordning i beslutning N 9/05 og N 10/05 var pristalsreguleringen af gebyrets størrelse, som blev hævet fra 10,70 EUR til 11,07 EUR.

| (63) | I sit brev af 1. december 2009 foretog Belgien nogle korrektioner af de tidligere oplysninger om antallet af udførte test. De nye tal skulle erstatte de tidligere oplyste i brevene før og efter beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure. |
| --- | --- |

(63)

I sit brev af 1. december 2009 foretog Belgien nogle korrektioner af de tidligere oplysninger om antallet af udførte test. De nye tal skulle erstatte de tidligere oplyste i brevene før og efter beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure.

| (64) | Disse ændringer skyldtes, at det medregnede antal prøveudtagninger var fejlagtigt. De første beregninger var nemlig baseret på et teoretisk antal på tre prøver i timen, hvorimod der faktisk var blevet udtaget 12 prøver i timen i praksis. Dette højere antal test i timen førte til en lavere pris for hver prøveudtagning, hvilket ligeledes havde indflydelse på den samlede udgift pr. test, fordi testudgiften til dels består af en timepris, som bliver lavere på grund af det højere antal prøveudtagninger i timen. Desuden blev antallet af slagtede dyr i 2003 og 2004 justeret ned i forhold til de tidligere oplyste tal. De i Belgiens brev af 1. december 2009 nævnte tal gælder for kvæg slagtet til konsum indberettet til Kommissionen for 2003 og 2004.











  (EUR) |
| --- | --- |
| 2003 | Laboratorieudgift | Dyrlægetimepris | Udgift tilprøveudtagning | Udgift til testkit | Samlet udgift | Intervention
  > 40 EUR/test |
| januar | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| februar | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| marts | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| april | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| maj | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| juni | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| juli | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| august | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| september | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| oktober | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| november | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| december | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |

(64)

Disse ændringer skyldtes, at det medregnede antal prøveudtagninger var fejlagtigt. De første beregninger var nemlig baseret på et teoretisk antal på tre prøver i timen, hvorimod der faktisk var blevet udtaget 12 prøver i timen i praksis. Dette højere antal test i timen førte til en lavere pris for hver prøveudtagning, hvilket ligeledes havde indflydelse på den samlede udgift pr. test, fordi testudgiften til dels består af en timepris, som bliver lavere på grund af det højere antal prøveudtagninger i timen. Desuden blev antallet af slagtede dyr i 2003 og 2004 justeret ned i forhold til de tidligere oplyste tal. De i Belgiens brev af 1. december 2009 nævnte tal gælder for kvæg slagtet til konsum indberettet til Kommissionen for 2003 og 2004.

(EUR)

2003

Laboratorieudgift

Dyrlægetimepris

Udgift tilprøveudtagning

Udgift til testkit

Samlet udgift

Intervention

> 40 EUR/test

januar

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

februar

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

marts

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

april

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

maj

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

juni

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

juli

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

august

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

september

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

oktober

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

november

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

december

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

| (EUR) |
| --- |
| 2004 | Laboratorieudgift | Dyrlægetimepris | Udgift tilprøveudtagning | Udgift til testkit | Samlet udgift | Intervention
  > 40 EUR/test |
| 1.-15. januar | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| 16.-31. januar | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| februar | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| marts | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| april | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| maj | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| juni | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| juli | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| august | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| september | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| oktober | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| november | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| december | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |

(EUR)

2004

Laboratorieudgift

Dyrlægetimepris

Udgift tilprøveudtagning

Udgift til testkit

Samlet udgift

Intervention

> 40 EUR/test

1.-15. januar

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

16.-31. januar

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

februar

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

marts

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

april

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

maj

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

juni

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

juli

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

august

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

september

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

oktober

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

november

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

december

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

| (65) | På grundlag af tabellen i betragtning 64 kommer Belgien frem til, at den samlede udgift til BSE-test er på under 40 EUR fra og med den 1. juli 2004. |
| --- | --- |

(65)

På grundlag af tabellen i betragtning 64 kommer Belgien frem til, at den samlede udgift til BSE-test er på under 40 EUR fra og med den 1. juli 2004.

| (66) | De belgiske myndigheder har på denne baggrund ligeledes berigtiget tabellen fremsendt inden indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure og angivet i betragtning 25 i beslutningen herom. De senest oplyste tal er de faktiske tal og ikke skøn som tidligere. Det fremgår af disse oplysninger, at det samlede forfinansierede beløb udgør 6 619 810,74 EUR og ikke 15 237 789,90 EUR som anslået tidligere.









  Periode | | Testpris (EUR) | Antal test | I alt (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2003
  15.1.2004 | Indirekte statsstøtte | 40,00 | 373 550 | 14 942 015,90 |
| Testudgift > 40 EUR | 31,08 | 373 550 | 5 759 524,54 |
| I alt | 71,08 | 373 550 | 20 701 540,44 |
| 16.1.2004
  30.6.2004 | Indirekte statsstøtte | 40,00 | 160 551 | 6 422 043,10 |
| Vederlag | 22,02 | 160 551 | 860 286,19 |
| I alt | 62,02 | 160 551 | 7 282 329,29 |
| 1.1.2003


  30.6.2004 | Samlet budget forfinansieret ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR | 6 619 810,74 |

(66)

De belgiske myndigheder har på denne baggrund ligeledes berigtiget tabellen fremsendt inden indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure og angivet i betragtning 25 i beslutningen herom. De senest oplyste tal er de faktiske tal og ikke skøn som tidligere. Det fremgår af disse oplysninger, at det samlede forfinansierede beløb udgør 6 619 810,74 EUR og ikke 15 237 789,90 EUR som anslået tidligere.

Periode

Testpris (EUR)

Antal test

I alt (EUR)

1.1.2003

15.1.2004

Indirekte statsstøtte

40,00

373 550

14 942 015,90

Testudgift > 40 EUR

31,08

373 550

5 759 524,54

I alt

71,08

373 550

20 701 540,44

16.1.2004

30.6.2004

Indirekte statsstøtte

40,00

160 551

6 422 043,10

Vederlag

22,02

160 551

860 286,19

I alt

62,02

160 551

7 282 329,29

1.1.2003

30.6.2004

Samlet budget forfinansieret ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR

6 619 810,74

| (67) | Belgien anfører ligeledes, at hvis de belgiske konkurrencemyndigheders undersøgelse skulle vise, at laboratoriernes pris for BSE-testene blev hævet på grund af en eventuel ulovlig kartelaftale mellem laboratorierne, vil Belgien sørge for, at den betalte overpris bliver tilbagesøgt, og om nødvendigt indlede retslige procedurer ved de kompetente domstole. |
| --- | --- |

(67)

Belgien anfører ligeledes, at hvis de belgiske konkurrencemyndigheders undersøgelse skulle vise, at laboratoriernes pris for BSE-testene blev hævet på grund af en eventuel ulovlig kartelaftale mellem laboratorierne, vil Belgien sørge for, at den betalte overpris bliver tilbagesøgt, og om nødvendigt indlede retslige procedurer ved de kompetente domstole.

| (68) | I deres brev af 6. april 2011 bekræftede de belgiske myndigheder, at gebyret på 10,70 EUR kun vedrørte betaling for BSE-testen afholdt af den, der fik udført testen på det pågældende tidspunkt, og ikke blev anvendt til tilbagebetaling af forfinansieringen af tidligere BSE-test. |
| --- | --- |

(68)

I deres brev af 6. april 2011 bekræftede de belgiske myndigheder, at gebyret på 10,70 EUR kun vedrørte betaling for BSE-testen afholdt af den, der fik udført testen på det pågældende tidspunkt, og ikke blev anvendt til tilbagebetaling af forfinansieringen af tidligere BSE-test.

| (69) | I samme brev af 6. april 2011 oplyste de belgiske myndigheder, at det samlede beløb forfinansieret af BIRB udgjorde 67 156 527,65 EUR. AFSCA har tilbagebetalt en del af dette beløb på følgende måde:






  Tilbagebetalt af AFSCA: | |
| --- | --- | --- |
| 2005 | 4 477 102 EUR |
| 2006 | 4 477 102 EUR |
| 2007 | Ingen tilbagebetaling (der var anmodet om og godkendt udsættelse mod betaling af renter) |
| 2008 | 194 901 EUR (renter af udsat tilbagebetaling) |
| Fra 2008 | Ingen tilbagebetaling til BIRB — programlov af 22.12.2008 |
| Resterende tilbagebetaling | 58 202 323 EUR |

(69)

I samme brev af 6. april 2011 oplyste de belgiske myndigheder, at det samlede beløb forfinansieret af BIRB udgjorde 67 156 527,65 EUR. AFSCA har tilbagebetalt en del af dette beløb på følgende måde:

Tilbagebetalt af AFSCA:

2005

4 477 102 EUR

2006

4 477 102 EUR

2007

Ingen tilbagebetaling (der var anmodet om og godkendt udsættelse mod betaling af renter)

2008

194 901 EUR (renter af udsat tilbagebetaling)

Fra 2008

Ingen tilbagebetaling til BIRB — programlov af 22.12.2008

Resterende tilbagebetaling

58 202 323 EUR

| (70) | Belgien har oplyst, at regeringen havde besluttet af suspendere tilbagebetalingen af forfinansieringen til BIRB, og at de tilbagesøgte beløb følgelig ville blive overført til AFSCA positive saldo. Denne saldo skal betragtes som tilbagebetaling af BSE-test. |
| --- | --- |

(70)

Belgien har oplyst, at regeringen havde besluttet af suspendere tilbagebetalingen af forfinansieringen til BIRB, og at de tilbagesøgte beløb følgelig ville blive overført til AFSCA positive saldo. Denne saldo skal betragtes som tilbagebetaling af BSE-test.

| (71) | Med hensyn til producentens betaling af udgifterne til BSE-test har Belgien atter bekræftet, at der ikke fandtes nogen specifik ordning, som forpligtede slagterierne til at fakturere producenten gebyret for BSE-testen, men at det skete spontant. Belgien har fremsendt nogle eksempler på fakturaer, hvoraf det klart fremgår, at gebyret figurerer som en særskilt post på fakturaerne. Det er slagteriets købsnota til producenten, hvor gebyret er fratrukket det samlede beløb, som slagteriet skal betale producenten for det leverede dyr. Belgien fremfører, at det beviser, at producenten er den endelige betaler af BSE-testen til AFSCA. |
| --- | --- |

(71)

Med hensyn til producentens betaling af udgifterne til BSE-test har Belgien atter bekræftet, at der ikke fandtes nogen specifik ordning, som forpligtede slagterierne til at fakturere producenten gebyret for BSE-testen, men at det skete spontant. Belgien har fremsendt nogle eksempler på fakturaer, hvoraf det klart fremgår, at gebyret figurerer som en særskilt post på fakturaerne. Det er slagteriets købsnota til producenten, hvor gebyret er fratrukket det samlede beløb, som slagteriet skal betale producenten for det leverede dyr. Belgien fremfører, at det beviser, at producenten er den endelige betaler af BSE-testen til AFSCA.

| (72) | I deres sidste brev af 25. maj 2011 anførte de belgiske myndigheder, at støttebeløbene kunne være genstand for en kumulativ anvendelse af de minimis-støtten omhandlet i Kommissionens forordning (EF) nr. 1860/2004 af 6. oktober 2004 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på minimis-støtte i landbrugs- og fiskerisektoren (25) og den forenelige støtte på 40 EUR for den periode, hvor forordningen var gældende. |
| --- | --- |

(72)

I deres sidste brev af 25. maj 2011 anførte de belgiske myndigheder, at støttebeløbene kunne være genstand for en kumulativ anvendelse af de minimis-støtten omhandlet i Kommissionens forordning (EF) nr. 1860/2004 af 6. oktober 2004 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på minimis-støtte i landbrugs- og fiskerisektoren (25) og den forenelige støtte på 40 EUR for den periode, hvor forordningen var gældende.

4.   BEMÆRKNINGER FRA DE INTERESSEREDE TREDJEPARTER

| (73) | Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra de interesserede tredjeparter i forbindelse med nærværende procedure. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra de interesserede tredjeparter i forbindelse med nærværende procedure.

5.   VURDERING

5.1.   Vurdering af, om der er tale om støtte

| (74) | I sine bemærkninger til beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure fandt Belgien som udgangspunkt, at udgiften til BSE-test blev finansieret af medlemsstaterne, fordi de var obligatoriske, og fordi ingen fællesskabsregler krævede, at kontroludgiften blev afholdt af virksomhederne. Rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013 og Kommissionens praksis viser imidlertid tydeligt, at de forskellige prisniveauer for test kan føre til konkurrenceforvridninger, og at de fleste stater yder støtte til dækning af udgiften til disse test. Det er derfor nødvendigt at fastsætte regler for støtteintensiteten og dermed begrænse konkurrenceforvridningerne forårsaget af denne støtte. Det står bl.a. klart i TSE-rammebestemmelserne, at statsstøtte indebærer risiko for konkurrenceforvridninger. I punkt 24 i TSE-rammebestemmelserne hedder det f.eks., at fra den 1. januar 2003 må den samlede direkte og indirekte offentlige støtte til obligatorisk BSE-testning af kvæg, der slagtes til konsum, inklusive EF-betalinger, højst andrage 40 EUR pr. test. Forpligtelsen til prøvning kan være baseret på national eller fællesskabslovgivning. Disse rammebestemmelser blev forelagt medlemsstaterne med en opfordring til at træffe de fornødne foranstaltninger og bringe deres ordninger i overensstemmelse med rammebestemmelserne. I rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013 er betegnelsen statsstøtte anvendt i forbindelse med BSE-test i punkt 132, litra f), ff. Desuden bør det understreges, at de belgiske myndigheder ikke klagede over beslutning N 9/05 og N 10/05, hvor en del af finansieringen af BSE-test blev betegnet som støtte, hvilket implicit vil sige, at de belgiske myndigheder accepterede, at støtten til finansiering af BSE-test blev betegnet som statsstøtte. |
| --- | --- |

(74)

I sine bemærkninger til beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure fandt Belgien som udgangspunkt, at udgiften til BSE-test blev finansieret af medlemsstaterne, fordi de var obligatoriske, og fordi ingen fællesskabsregler krævede, at kontroludgiften blev afholdt af virksomhederne. Rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013 og Kommissionens praksis viser imidlertid tydeligt, at de forskellige prisniveauer for test kan føre til konkurrenceforvridninger, og at de fleste stater yder støtte til dækning af udgiften til disse test. Det er derfor nødvendigt at fastsætte regler for støtteintensiteten og dermed begrænse konkurrenceforvridningerne forårsaget af denne støtte. Det står bl.a. klart i TSE-rammebestemmelserne, at statsstøtte indebærer risiko for konkurrenceforvridninger. I punkt 24 i TSE-rammebestemmelserne hedder det f.eks., at fra den 1. januar 2003 må den samlede direkte og indirekte offentlige støtte til obligatorisk BSE-testning af kvæg, der slagtes til konsum, inklusive EF-betalinger, højst andrage 40 EUR pr. test. Forpligtelsen til prøvning kan være baseret på national eller fællesskabslovgivning. Disse rammebestemmelser blev forelagt medlemsstaterne med en opfordring til at træffe de fornødne foranstaltninger og bringe deres ordninger i overensstemmelse med rammebestemmelserne. I rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013 er betegnelsen statsstøtte anvendt i forbindelse med BSE-test i punkt 132, litra f), ff. Desuden bør det understreges, at de belgiske myndigheder ikke klagede over beslutning N 9/05 og N 10/05, hvor en del af finansieringen af BSE-test blev betegnet som støtte, hvilket implicit vil sige, at de belgiske myndigheder accepterede, at støtten til finansiering af BSE-test blev betegnet som statsstøtte.

| (75) | Det kan deraf sluttes, at Belgiens anfægtelse af, at finansieringsstøtten til BSE-test betegnes som statsstøtte, fordi disse test er obligatoriske, ikke har noget grundlag i de tekster, som gælder og har været gældende i mange år. |
| --- | --- |

(75)

Det kan deraf sluttes, at Belgiens anfægtelse af, at finansieringsstøtten til BSE-test betegnes som statsstøtte, fordi disse test er obligatoriske, ikke har noget grundlag i de tekster, som gælder og har været gældende i mange år.

| (76) | Derfor gennemgår Kommissionen de pågældende foranstaltninger i forhold til artikel 107 i TEUF. I artikel 107, stk. 1, i TEUF hedder det, at bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(76)

Derfor gennemgår Kommissionen de pågældende foranstaltninger i forhold til artikel 107 i TEUF. I artikel 107, stk. 1, i TEUF hedder det, at bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (77) | En foranstaltning falder ind under anvendelsesområdet for TEUF's artikel 107, stk. 1, hvis følgende kumulative betingelser er opfyldt: 1) Foranstaltningen skal finansieres af staten eller ved hjælp af statsmidler og kunne tillægges staten. 2) Den skal selektivt gælde for visse virksomheder eller visse produktionssektorer. 3) Den skal indebære en økonomisk fordel for modtagervirksomhederne. 4) Den skal påvirke samhandelen i EU og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene. |
| --- | --- |

(77)

En foranstaltning falder ind under anvendelsesområdet for TEUF's artikel 107, stk. 1, hvis følgende kumulative betingelser er opfyldt: 1) Foranstaltningen skal finansieres af staten eller ved hjælp af statsmidler og kunne tillægges staten. 2) Den skal selektivt gælde for visse virksomheder eller visse produktionssektorer. 3) Den skal indebære en økonomisk fordel for modtagervirksomhederne. 4) Den skal påvirke samhandelen i EU og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene.

| (78) | I følgende betragtninger anvendes disse fire kriterier på de foranstaltninger, som sandsynligvis kan udgøre statsstøtte. |
| --- | --- |

(78)

I følgende betragtninger anvendes disse fire kriterier på de foranstaltninger, som sandsynligvis kan udgøre statsstøtte.

| (79) | Som anført i betragtning 55 er der anvendt forskellige ordninger til at finansiere udgifterne til BSE-test. I undersøgelsen af, om der er anvendt statsmidler, skelnes i nærværende beslutning mellem de forskellige former for finansiering af BSE-testene. |
| --- | --- |

(79)

Som anført i betragtning 55 er der anvendt forskellige ordninger til at finansiere udgifterne til BSE-test. I undersøgelsen af, om der er anvendt statsmidler, skelnes i nærværende beslutning mellem de forskellige former for finansiering af BSE-testene.

5.1.1.   Anvendelse af statsmidler

5.1.1.1.   Fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2001:

| (80) | I perioden fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2001 blev udgiften til BSE-test helt og holdent finansieret af statskassen. Der kan ikke være tvivl om, at der her er tale om finansiering ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

(80)

I perioden fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2001 blev udgiften til BSE-test helt og holdent finansieret af statskassen. Der kan ikke være tvivl om, at der her er tale om finansiering ved hjælp af statsmidler.

5.1.1.2.   Fra den 1. januar 2002 til den 30. juni 2004:

| (81) | I den efterfølgende periode, dvs. fra den 1. januar 2002 til den 30. juni 2004, blev disse test forfinansieret af BIRB, indtil der forelå en strukturel løsning på finansieringen af testene. BIRD er en offentligt forbundsinstitution med juridisk personlighed affødt af omlægningen af det tidligere OBEA (det belgiske kontor for økonomi og landbrug) og landbrugsafdelingen af det tidligere OCCL (centralkontor for kontingenter og tilladelser). Det er et halvstatslig organ i kategori B under ministeriet for landbrug og små og mellemstore virksomheder. BIRB er et betalingsorgan, som er godkendt i forbindelse med den fælles landbrugspolitik og finansieres af EUGFL (26). Det kan bl.a. tildeles opgaver udsprunget af forbundsregeringens eller regionsregeringernes landbrugspolitik. Til afbalancering af administrationsbudgettet råder BIRB over en regeringsbevilling, som indgår i den tilsynsførende forbundsmyndigheds budget (Service public fédéral Économie, offentlig forbundstjeneste for økonomi), og en række egne indtægter (indtægter fra nogle få gebyrer og begrænsede investeringsaktiver). På baggrund af ovenstående udgør finansiering gennem BIRD støtte ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

(81)

I den efterfølgende periode, dvs. fra den 1. januar 2002 til den 30. juni 2004, blev disse test forfinansieret af BIRB, indtil der forelå en strukturel løsning på finansieringen af testene. BIRD er en offentligt forbundsinstitution med juridisk personlighed affødt af omlægningen af det tidligere OBEA (det belgiske kontor for økonomi og landbrug) og landbrugsafdelingen af det tidligere OCCL (centralkontor for kontingenter og tilladelser). Det er et halvstatslig organ i kategori B under ministeriet for landbrug og små og mellemstore virksomheder. BIRB er et betalingsorgan, som er godkendt i forbindelse med den fælles landbrugspolitik og finansieres af EUGFL (26). Det kan bl.a. tildeles opgaver udsprunget af forbundsregeringens eller regionsregeringernes landbrugspolitik. Til afbalancering af administrationsbudgettet råder BIRB over en regeringsbevilling, som indgår i den tilsynsførende forbundsmyndigheds budget (Service public fédéral Économie, offentlig forbundstjeneste for økonomi), og en række egne indtægter (indtægter fra nogle få gebyrer og begrænsede investeringsaktiver). På baggrund af ovenstående udgør finansiering gennem BIRD støtte ved hjælp af statsmidler.

5.1.1.3.   Fra den 1. juli 2004 til den 30. november 2004:

| (82) | Fra den 1. juli 2004 til den 30. november 2004 blev testene forfinansieret af AFSCA. Efter den dagældende lovgivning (dvs. fortrinsvis loven af 4. februar 2000 om oprettelse af AFSCA (27)) blev AFSCA bl.a. finansieret af diverse indtægter såsom provenuet af afgifter, gebyrer og administrative bøder, lejlighedsvise indtægter, gaver og arv m.v. (28). AFSCA er en offentlig institution med juridisk personlighed i kategori A i henhold til lov af 16. marts 1954 om kontrol med visse organer af almen interesse (29). Det fremgår følgelig af disse betragtninger, at finansieringer ydet af AFSCA er statsmidler, og at deres anvendelse bestemmes af den offentlige myndighed, da AFSCA er underlagt sundhedsministerens overordnede myndighed. |
| --- | --- |

(82)

Fra den 1. juli 2004 til den 30. november 2004 blev testene forfinansieret af AFSCA. Efter den dagældende lovgivning (dvs. fortrinsvis loven af 4. februar 2000 om oprettelse af AFSCA (27)) blev AFSCA bl.a. finansieret af diverse indtægter såsom provenuet af afgifter, gebyrer og administrative bøder, lejlighedsvise indtægter, gaver og arv m.v. (28). AFSCA er en offentlig institution med juridisk personlighed i kategori A i henhold til lov af 16. marts 1954 om kontrol med visse organer af almen interesse (29). Det fremgår følgelig af disse betragtninger, at finansieringer ydet af AFSCA er statsmidler, og at deres anvendelse bestemmes af den offentlige myndighed, da AFSCA er underlagt sundhedsministerens overordnede myndighed.

5.1.1.4.   Fra den 1. december 2004 til den 31. december 2005:

| (83) | I perioden mellem den 1. december 2004 (hvor den kongelige anordning af 15. oktober 2004 trådte i kraft) og den 31. december 2005 (hvor den kongelige anordning af 10. november 2005 trådte i kraft) blev BSE-testene finansieret af et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur med tillæg af en finansiering fra AFSCA's reserver og det forskud, som blev stillet til rådighed af statskassen og skulle betales tilbage. |
| --- | --- |

(83)

I perioden mellem den 1. december 2004 (hvor den kongelige anordning af 15. oktober 2004 trådte i kraft) og den 31. december 2005 (hvor den kongelige anordning af 10. november 2005 trådte i kraft) blev BSE-testene finansieret af et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur med tillæg af en finansiering fra AFSCA's reserver og det forskud, som blev stillet til rådighed af statskassen og skulle betales tilbage.

| (84) | Den delvise finansiering fra AFSCA's egne midler er anvendelse af statsmidler (se betragtning 82). |
| --- | --- |

(84)

Den delvise finansiering fra AFSCA's egne midler er anvendelse af statsmidler (se betragtning 82).

| (85) | Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt gebyrerne er statsmidler, kan det være tilfældet, hvis det viser sig, at gebyrerne ikke dækker alle de faktiske udgifter til de ydelser, som de skal godtgøre. For hvis udgiften til den ydede tjeneste ikke svarer til gebyret, er det overskydende beløb statsmidler, som det statslige organ, gebyret betales til, kan råde over. Derfor er det nødvendigt at godtgøre, om gebyrerne til AFSCA for BSE-test udgør betaling for tjenester, som AFSCA rent faktisk har ydet virksomhederne, og om de var baseret på markedspriserne (se betragtning 54 i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure). Dette spørgsmål behandles senere ved gennemgangen af begrebet fordel. |
| --- | --- |

(85)

Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt gebyrerne er statsmidler, kan det være tilfældet, hvis det viser sig, at gebyrerne ikke dækker alle de faktiske udgifter til de ydelser, som de skal godtgøre. For hvis udgiften til den ydede tjeneste ikke svarer til gebyret, er det overskydende beløb statsmidler, som det statslige organ, gebyret betales til, kan råde over. Derfor er det nødvendigt at godtgøre, om gebyrerne til AFSCA for BSE-test udgør betaling for tjenester, som AFSCA rent faktisk har ydet virksomhederne, og om de var baseret på markedspriserne (se betragtning 54 i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure). Dette spørgsmål behandles senere ved gennemgangen af begrebet fordel.

5.1.1.5.   Fra den 1. januar 2006

| (86) | Vedrørende perioden efter de kongelige anordninger af 10. november 2005 trådte i kraft, dvs. begyndende den 1. januar 2006, skal det undersøges, om de ved disse anordninger fastsatte gebyrer og afgifter udgør statsmidler. Dette spørgsmål er allerede gennemgået i forbindelse med beslutning N 9/05 og N 10/05. I betragtning 44 anførtes, at afgifterne generelt udgjorde statsmidler, og at gebyrerne kunne være statsmidler, hvis det viste sig, at disse gebyrer ikke dækkede alle de faktiske udgifter til de ydelser, de skulle godtgøre. BSE-testene blev finansieret dels af gebyrer, dels af afgifter. I beslutning N 9/05 og N 10/05 blev det fastslået, at finansieringen af en del af udgifterne til BSE-test gennem gebyrerne ikke var statsstøtte, og at finansieringen gennem afgifterne var forenelig statsstøtte. Som anført i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, betragtning 34, vedrører nærværende beslutning ikke støtte, som allerede er godkendt ved Kommissionens beslutning, og dette emne vil derfor ikke blive behandlet igen her. |
| --- | --- |

(86)

Vedrørende perioden efter de kongelige anordninger af 10. november 2005 trådte i kraft, dvs. begyndende den 1. januar 2006, skal det undersøges, om de ved disse anordninger fastsatte gebyrer og afgifter udgør statsmidler. Dette spørgsmål er allerede gennemgået i forbindelse med beslutning N 9/05 og N 10/05. I betragtning 44 anførtes, at afgifterne generelt udgjorde statsmidler, og at gebyrerne kunne være statsmidler, hvis det viste sig, at disse gebyrer ikke dækkede alle de faktiske udgifter til de ydelser, de skulle godtgøre. BSE-testene blev finansieret dels af gebyrer, dels af afgifter. I beslutning N 9/05 og N 10/05 blev det fastslået, at finansieringen af en del af udgifterne til BSE-test gennem gebyrerne ikke var statsstøtte, og at finansieringen gennem afgifterne var forenelig statsstøtte. Som anført i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, betragtning 34, vedrører nærværende beslutning ikke støtte, som allerede er godkendt ved Kommissionens beslutning, og dette emne vil derfor ikke blive behandlet igen her.

| (87) | Men i lyset af de af Belgien fremlagte oplysninger efter indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure har det vist sig, at en del af afgiftsprovenuet i 2005 og 2006 er blevet anvendt til at tilbagebetale forfinansieringen af BSE-test, som oversteg de 40 EUR i perioden fra den 1. januar 2003 til den 1. december 2004. Det var imidlertid ikke nævnt i beslutning N 9/05 og N 10/05. En del af afgifterne tjente således til at finansiere BSE-test udført mellem den 1. januar 2003 og den 1. december 2004 med det formål at inddrive de forfinansierede udgifter til obligatoriske BSE-test ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR hos landmændene på en kollektiv basis. |
| --- | --- |

(87)

Men i lyset af de af Belgien fremlagte oplysninger efter indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure har det vist sig, at en del af afgiftsprovenuet i 2005 og 2006 er blevet anvendt til at tilbagebetale forfinansieringen af BSE-test, som oversteg de 40 EUR i perioden fra den 1. januar 2003 til den 1. december 2004. Det var imidlertid ikke nævnt i beslutning N 9/05 og N 10/05. En del af afgifterne tjente således til at finansiere BSE-test udført mellem den 1. januar 2003 og den 1. december 2004 med det formål at inddrive de forfinansierede udgifter til obligatoriske BSE-test ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR hos landmændene på en kollektiv basis.

| (88) | Anvendelsen af en del af indtægterne fra disse afgifter til at tilbagebetale forfinansieringen af testene ændrer på ingen måde deres betegnelse som statsmidler som angivet i beslutning N 9/05 og N 10/05. |
| --- | --- |

(88)

Anvendelsen af en del af indtægterne fra disse afgifter til at tilbagebetale forfinansieringen af testene ændrer på ingen måde deres betegnelse som statsmidler som angivet i beslutning N 9/05 og N 10/05.

5.1.2.   Selektiv fordel for virksomheder

| (89) | I undersøgelsen af om der er tale om en fordel, må der skelnes mellem foranstaltninger finansieret af statsmidler, herunder afgifter, og foranstaltninger finansieret af gebyrer. |
| --- | --- |

(89)

I undersøgelsen af om der er tale om en fordel, må der skelnes mellem foranstaltninger finansieret af statsmidler, herunder afgifter, og foranstaltninger finansieret af gebyrer.

| (90) | Med hensyn til foranstaltninger finansieret af statsmidler, herunder afgifter, har Kommissionen altid været af den formening (30), at hvis staten finansierer udgifterne til de obligatoriske kontroller vedrørende produktion eller markedsføring af varer, må det betragtes som en selektiv fordel for virksomhederne (31). For staten har lettet de byrder, som normalt indgår i virksomhedernes budget. Det kan deraf udledes, at landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test i henhold til gældende lovgivning i den omhandlede periode udøver en økonomisk aktivitet og har modtaget statsstøtte gennem statens finansiering af BSE-test siden den 1. januar 2001. |
| --- | --- |

(90)

Med hensyn til foranstaltninger finansieret af statsmidler, herunder afgifter, har Kommissionen altid været af den formening (30), at hvis staten finansierer udgifterne til de obligatoriske kontroller vedrørende produktion eller markedsføring af varer, må det betragtes som en selektiv fordel for virksomhederne (31). For staten har lettet de byrder, som normalt indgår i virksomhedernes budget. Det kan deraf udledes, at landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test i henhold til gældende lovgivning i den omhandlede periode udøver en økonomisk aktivitet og har modtaget statsstøtte gennem statens finansiering af BSE-test siden den 1. januar 2001.

| (91) | De af Belgien fremførte argumenter (jf. betragtning 37 ff.) om, at finansieringen af BSE-testene er påkrævet af hensyn til folkesundheden, og at det er op til medlemsstaterne at fastsætte deres normalordning for finansiering af BSE-test, kan ikke godkendes af de i betragtning 74 nævnte grunde. Specifikt i forbindelse med vurderingen af selektiviteten har Belgien fremført, at der kun kan være tale om selektivitet, såfremt visse sektorer eller virksomheder får særbehandling i forhold til normalordningen. Hvis der findes forskelle medlemsstaterne imellem vedrørende finansieringen af BSE-test, og det kan føre til konkurrenceforvridninger, er det efter Belgiens opfattelse ikke et spørgsmål om statsstøtte, men om harmonisering af lovgivningerne. |
| --- | --- |

(91)

De af Belgien fremførte argumenter (jf. betragtning 37 ff.) om, at finansieringen af BSE-testene er påkrævet af hensyn til folkesundheden, og at det er op til medlemsstaterne at fastsætte deres normalordning for finansiering af BSE-test, kan ikke godkendes af de i betragtning 74 nævnte grunde. Specifikt i forbindelse med vurderingen af selektiviteten har Belgien fremført, at der kun kan være tale om selektivitet, såfremt visse sektorer eller virksomheder får særbehandling i forhold til normalordningen. Hvis der findes forskelle medlemsstaterne imellem vedrørende finansieringen af BSE-test, og det kan føre til konkurrenceforvridninger, er det efter Belgiens opfattelse ikke et spørgsmål om statsstøtte, men om harmonisering af lovgivningerne.

| (92) | Dette argument kan dog ikke godtages. Som anført i beslutning N 9/05 og N 10/05 er selektivitetskriteriet opfyldt, når fordelen er forbeholdt nogle få virksomheder eller en aktivitetssektor. I den foreliggende sag kommer statsfinansieringen af BSE-test på nationalt plan kun en bestemt sektor til gode, nemlig sektoren for opdræt af dyr, som skal BSE-testes. På fællesskabsplan giver finansieringen af BSE-test gennem statsstøtte eller statsmidler de belgiske virksomheder en fordel i forhold til deres udenlandske konkurrenter, som ikke får dækket finansieringen af de obligatoriske BSE-test af staten eller gennem statsmidler. I indledningen til TSE-rammebestemmelserne (punkt 8 og 9) anføres klart, at den løbende harmonisering, som kræver omkostningerne afholdt af sektoren, er langsom, og at Kommissionen derfor har besluttet af præcisere og på visse punkter ændre sin politik for statsstøtte, for så vidt angår omkostninger ved BSE-test. I punkt 24 i TSE-rammebestemmelserne står, at forpligtelsen til testning kan være baseret på fællesskabslovgivning eller national lovgivning. Det viser klart, at der ikke er nogen fællesskabsharmonisering af forpligtelsen til testning, hvilket betyder, at der derfor også kan forekomme selektiv støtte, som begunstiger virksomhederne i en bestemt medlemsstat. Følgelig giver foranstaltninger finansieret ved hjælp af statsmidler — herunder afgifter — landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test i henhold til gældende lovgivning, en selektiv fordel, da de letter omkostningerne for modtagerne af disse ydelser. Disse fordele opnås ikke gennem direkte betalinger, men ved overtagelse af udgifterne til BSE-test af de offentlige myndigheder, som betaler testudgiften direkte til de laboratorier, der udfører dem efter anmodning fra slagterierne og fakturerer AFSCA udgifterne. |
| --- | --- |

(92)

Dette argument kan dog ikke godtages. Som anført i beslutning N 9/05 og N 10/05 er selektivitetskriteriet opfyldt, når fordelen er forbeholdt nogle få virksomheder eller en aktivitetssektor. I den foreliggende sag kommer statsfinansieringen af BSE-test på nationalt plan kun en bestemt sektor til gode, nemlig sektoren for opdræt af dyr, som skal BSE-testes. På fællesskabsplan giver finansieringen af BSE-test gennem statsstøtte eller statsmidler de belgiske virksomheder en fordel i forhold til deres udenlandske konkurrenter, som ikke får dækket finansieringen af de obligatoriske BSE-test af staten eller gennem statsmidler. I indledningen til TSE-rammebestemmelserne (punkt 8 og 9) anføres klart, at den løbende harmonisering, som kræver omkostningerne afholdt af sektoren, er langsom, og at Kommissionen derfor har besluttet af præcisere og på visse punkter ændre sin politik for statsstøtte, for så vidt angår omkostninger ved BSE-test. I punkt 24 i TSE-rammebestemmelserne står, at forpligtelsen til testning kan være baseret på fællesskabslovgivning eller national lovgivning. Det viser klart, at der ikke er nogen fællesskabsharmonisering af forpligtelsen til testning, hvilket betyder, at der derfor også kan forekomme selektiv støtte, som begunstiger virksomhederne i en bestemt medlemsstat. Følgelig giver foranstaltninger finansieret ved hjælp af statsmidler — herunder afgifter — landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test i henhold til gældende lovgivning, en selektiv fordel, da de letter omkostningerne for modtagerne af disse ydelser. Disse fordele opnås ikke gennem direkte betalinger, men ved overtagelse af udgifterne til BSE-test af de offentlige myndigheder, som betaler testudgiften direkte til de laboratorier, der udfører dem efter anmodning fra slagterierne og fakturerer AFSCA udgifterne.

| (93) | Med hensyn til støtteforanstaltninger finansieret af gebyrer bør det undersøges, om der opnås en fordel gennem disse gebyrer. Som anført i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure, betragtning 61 og 62, er der kun tale om en fordel, hvis disse gebyrer er lavere end de reelle omkostninger ved de tjenester, AFSCA rent faktisk yder de økonomiske operatører. Det bør ligeledes efterprøves, om gebyrerne udgør betaling for de tjenester, AFSCA rent faktisk yder virksomhederne. Helt konkret er spørgsmålet, om der er indrømmet slagterierne og producenterne, som betalte et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur i perioden fra den 1. december 2004 til den 31. december 2005, en fordel, og om de rent faktisk har haft fordel de af AFSCA leverede ydelser. |
| --- | --- |

(93)

Med hensyn til støtteforanstaltninger finansieret af gebyrer bør det undersøges, om der opnås en fordel gennem disse gebyrer. Som anført i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure, betragtning 61 og 62, er der kun tale om en fordel, hvis disse gebyrer er lavere end de reelle omkostninger ved de tjenester, AFSCA rent faktisk yder de økonomiske operatører. Det bør ligeledes efterprøves, om gebyrerne udgør betaling for de tjenester, AFSCA rent faktisk yder virksomhederne. Helt konkret er spørgsmålet, om der er indrømmet slagterierne og producenterne, som betalte et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur i perioden fra den 1. december 2004 til den 31. december 2005, en fordel, og om de rent faktisk har haft fordel de af AFSCA leverede ydelser.

| (94) | De belgiske myndigheder anførte i deres svar på beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure, at gebyret på 10,70 EUR pr. testet kreatur var AFSCA's eneste finansieringskilde til afholdelse af udgifterne til BSE-test, bortset fra AFSCA's reserver og de forskud fra statskassen, som skulle betales tilbage. Gebyret betales af slagterierne. De belgiske myndigheder har nævnt, at slagterierne ikke var pålagt nogen lovmæssig forpligtelse til at fakturere deres kunder gebyret, men at det er slagteriernes praksis at fakturere producenterne gebyrudgiften separat. Det har Belgien bevist ved at fremlægge eksempler på fakturaer, hvoraf det klart fremgår, at slagterierne fakturerer producenterne gebyrbeløbet separat. Belgien finder, at der ikke er grund til at fastsætte formelle regler for, hvordan slagterierne overfører det af dem betalte gebyr til producenterne eller andre potentielle modtagere af deres ydelser, eftersom denne udgift faktureres producenterne på lige fod med andre omkostninger i forbindelse med slagtningen, som faktureres producenterne. |
| --- | --- |

(94)

De belgiske myndigheder anførte i deres svar på beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure, at gebyret på 10,70 EUR pr. testet kreatur var AFSCA's eneste finansieringskilde til afholdelse af udgifterne til BSE-test, bortset fra AFSCA's reserver og de forskud fra statskassen, som skulle betales tilbage. Gebyret betales af slagterierne. De belgiske myndigheder har nævnt, at slagterierne ikke var pålagt nogen lovmæssig forpligtelse til at fakturere deres kunder gebyret, men at det er slagteriernes praksis at fakturere producenterne gebyrudgiften separat. Det har Belgien bevist ved at fremlægge eksempler på fakturaer, hvoraf det klart fremgår, at slagterierne fakturerer producenterne gebyrbeløbet separat. Belgien finder, at der ikke er grund til at fastsætte formelle regler for, hvordan slagterierne overfører det af dem betalte gebyr til producenterne eller andre potentielle modtagere af deres ydelser, eftersom denne udgift faktureres producenterne på lige fod med andre omkostninger i forbindelse med slagtningen, som faktureres producenterne.

| (95) | Det kan derfor udledes af ovenstående, at det rejste tvivlsspørgsmål ved indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure i betragtning 44, som gik ud på, at gebyret for slagterierne var langt højere end for andre modtagere af ydelsen, er afklaret i de af Belgien fremsendte oplysninger vedrørende fakturering af producenterne for dette gebyr. |
| --- | --- |

(95)

Det kan derfor udledes af ovenstående, at det rejste tvivlsspørgsmål ved indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure i betragtning 44, som gik ud på, at gebyret for slagterierne var langt højere end for andre modtagere af ydelsen, er afklaret i de af Belgien fremsendte oplysninger vedrørende fakturering af producenterne for dette gebyr.

| (96) | Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt prisen for BSE-testene svarer til markedsprisen, har Belgien for det første meddelt Kommissionen, at de af AFSCA tilbudte priser siden juli 2005 har ligget under 40 EUR, mens det i rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013 anføres, at 40 EUR var den laveste pris i Fællesskabet på daværende tidspunkt. Det viser, at priserne er på linje med priserne andre steder i Europa i den pågældende periode. For det andet har Belgien i svaret på beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure anført, at situationen var den samme som i beslutning N 9/05 og N 10/05, hvor det blev fastslået, at tjenesteyderne var udpeget efter åbne og ikkediskriminerende procedurer (se betragtning 82 i beslutning N 9/05 og N 10/05). For det tredje tager Kommissionen til efterretning, at Belgien har forpligtet sig til at træffe de fornødne juridiske foranstaltninger til at tilbagesøge det, der er betalt for meget for testene, hvis de belgiske konkurrencemyndigheders undersøgelser påviser en ulovlig kartelaftale mellem laboratorierne, som har bevirket en forhøjelse af testpriserne. På grundlag af disse betragtninger konkluderer Kommissionen, at gebyrerne ikke kan betragtes som statsmidler, for så vidt disse gebyrer for BSE-test til AFSCA udgør betaling for tjenester, som AFSCA rent faktisk har ydet virksomhederne, og som var baseret på markedspriserne. |
| --- | --- |

(96)

Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt prisen for BSE-testene svarer til markedsprisen, har Belgien for det første meddelt Kommissionen, at de af AFSCA tilbudte priser siden juli 2005 har ligget under 40 EUR, mens det i rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013 anføres, at 40 EUR var den laveste pris i Fællesskabet på daværende tidspunkt. Det viser, at priserne er på linje med priserne andre steder i Europa i den pågældende periode. For det andet har Belgien i svaret på beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure anført, at situationen var den samme som i beslutning N 9/05 og N 10/05, hvor det blev fastslået, at tjenesteyderne var udpeget efter åbne og ikkediskriminerende procedurer (se betragtning 82 i beslutning N 9/05 og N 10/05). For det tredje tager Kommissionen til efterretning, at Belgien har forpligtet sig til at træffe de fornødne juridiske foranstaltninger til at tilbagesøge det, der er betalt for meget for testene, hvis de belgiske konkurrencemyndigheders undersøgelser påviser en ulovlig kartelaftale mellem laboratorierne, som har bevirket en forhøjelse af testpriserne. På grundlag af disse betragtninger konkluderer Kommissionen, at gebyrerne ikke kan betragtes som statsmidler, for så vidt disse gebyrer for BSE-test til AFSCA udgør betaling for tjenester, som AFSCA rent faktisk har ydet virksomhederne, og som var baseret på markedspriserne.

| (97) | Det kan konkluderes, at i overensstemmelse med beslutning N 9/05 og N 10/05 har gebyret ikke givet slagterierne eller producenterne en fordel, fordi det dækker betaling for en tjeneste, som er ydet den, der betaler gebyret, og fordi testprisen er baseret på markedsprisen. Med denne konklusion kan det også fastslås, at der ikke er anvendt statsmidler til finansieringen, eftersom testprisen svarer til markedsprisen. |
| --- | --- |

(97)

Det kan konkluderes, at i overensstemmelse med beslutning N 9/05 og N 10/05 har gebyret ikke givet slagterierne eller producenterne en fordel, fordi det dækker betaling for en tjeneste, som er ydet den, der betaler gebyret, og fordi testprisen er baseret på markedsprisen. Med denne konklusion kan det også fastslås, at der ikke er anvendt statsmidler til finansieringen, eftersom testprisen svarer til markedsprisen.

5.1.3.   Konkurrenceforvridning og påvirkning af samhandelen i EU

| (98) | Med hensyn til de øvrige betingelser for gennemførelse af TEUF's artikel 107, stk. 1, kan foranstaltningen påvirke Belgiens stilling i sektoren (32). Da de belgiske virksomheder arbejder på et internationalt marked med stærk konkurrence, fordrejer eller truer foranstaltningen med at fordreje konkurrencevilkårene (33) og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(98)

Med hensyn til de øvrige betingelser for gennemførelse af TEUF's artikel 107, stk. 1, kan foranstaltningen påvirke Belgiens stilling i sektoren (32). Da de belgiske virksomheder arbejder på et internationalt marked med stærk konkurrence, fordrejer eller truer foranstaltningen med at fordreje konkurrencevilkårene (33) og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

5.1.4.   Konklusioner vedrørende definition som støtte efter TEUF's artikel 107, stk. 1

| (99) | I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at finansieringen af BSE-testene gennem afgifter og andre statsmidler som anført ovenfor er en fordel, der finansieres med statslige midler. Denne fordel fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder og visse produktioner, i det omfang den kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Fordelen bevilges landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test i henhold til gældende lovgivning. Derfor konkluderer Kommissionen, at disse foranstaltninger henhører under anvendelsesområdet for TEUF's artikel 107, stk. 1. Derimod er den del af BSE-testene, som finansieres af gebyrer, ikke statsstøtte, eftersom gebyret betales af dem, der modtager ydelserne til markedsprisen. |
| --- | --- |

(99)

I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at finansieringen af BSE-testene gennem afgifter og andre statsmidler som anført ovenfor er en fordel, der finansieres med statslige midler. Denne fordel fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder og visse produktioner, i det omfang den kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Fordelen bevilges landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test i henhold til gældende lovgivning. Derfor konkluderer Kommissionen, at disse foranstaltninger henhører under anvendelsesområdet for TEUF's artikel 107, stk. 1. Derimod er den del af BSE-testene, som finansieres af gebyrer, ikke statsstøtte, eftersom gebyret betales af dem, der modtager ydelserne til markedsprisen.

5.2.   Støttens ulovlighed

| (100) | De belgiske myndigheder har ikke siden den 1. januar 2001 givet Kommissionen meddelelse i henhold til TEUF's artikel 108, stk. 3, om støtteforanstaltninger til finansiering af BSE-test. Støtte omfattet af forordning (EF) nr. 1/2004 er fritaget for anmeldelsespligt, såfremt den opfylder betingelserne i nævnte forordning. Støtteforanstaltninger er følgelig ulovlige, hvis de ikke opfylder nævnte betingelser. |
| --- | --- |

(100)

De belgiske myndigheder har ikke siden den 1. januar 2001 givet Kommissionen meddelelse i henhold til TEUF's artikel 108, stk. 3, om støtteforanstaltninger til finansiering af BSE-test. Støtte omfattet af forordning (EF) nr. 1/2004 er fritaget for anmeldelsespligt, såfremt den opfylder betingelserne i nævnte forordning. Støtteforanstaltninger er følgelig ulovlige, hvis de ikke opfylder nævnte betingelser.

5.3.   Finansiering af støtten

| (101) | Hvad angår statsstøtte, der delvis finansieres ved hjælp af en skattelignende afgift som den omhandlede afgift, skal de foranstaltninger, der finansieres ved hjælp af støtten, og finansieringen af selve støtten efterprøves af Kommissionen. For hvis statsstøttens finansiering eventuelt er uforenelig med det indre marked, er selve støtten også uforenelig selv i tilfælde, hvor støtten bevilges under overholdelse af de gældende konkurrenceregler. |
| --- | --- |

(101)

Hvad angår statsstøtte, der delvis finansieres ved hjælp af en skattelignende afgift som den omhandlede afgift, skal de foranstaltninger, der finansieres ved hjælp af støtten, og finansieringen af selve støtten efterprøves af Kommissionen. For hvis statsstøttens finansiering eventuelt er uforenelig med det indre marked, er selve støtten også uforenelig selv i tilfælde, hvor støtten bevilges under overholdelse af de gældende konkurrenceregler.

| (102) | Ifølge fast retspraksis er afgifter ikke omfattet af anvendelsesområdet for TEUF's bestemmelser om statsstøtte, medmindre de udgør midlet til finansiering af en støtteforanstaltning og er en integrerende del af denne støtte (34). For at kunne betragte en afgift eller en del af en afgift som en integrerende del af en støtteforanstaltning, skal afgiften være øremærket til det bestemte støtteformål i kraft af relevant national lovgivning i den forstand, at afgiftsprovenuet nødvendigvis skal anvendes til finansiering af støtteforanstaltningen (35). Hvis en sådan øremærkning findes, har afgiftsprovenuet direkte indflydelse på støttens størrelse (36) og følgelig på vurderingen af støttens forenelighed med det indre marked. (37) |
| --- | --- |

(102)

Ifølge fast retspraksis er afgifter ikke omfattet af anvendelsesområdet for TEUF's bestemmelser om statsstøtte, medmindre de udgør midlet til finansiering af en støtteforanstaltning og er en integrerende del af denne støtte (34). For at kunne betragte en afgift eller en del af en afgift som en integrerende del af en støtteforanstaltning, skal afgiften være øremærket til det bestemte støtteformål i kraft af relevant national lovgivning i den forstand, at afgiftsprovenuet nødvendigvis skal anvendes til finansiering af støtteforanstaltningen (35). Hvis en sådan øremærkning findes, har afgiftsprovenuet direkte indflydelse på støttens størrelse (36) og følgelig på vurderingen af støttens forenelighed med det indre marked. (37)

| (103) | Det bør altså undersøges, om afgiften, som har været pålagt siden den 1. juli 2004, opfylder kriterierne i betragtning 102. Der skal desuden skelnes mellem de retsakter, som var gældende i de forskellige perioder. Den finansierede støtte var fritaget, men denne fritagelse gælder ikke støttens finansieringsordning, og følgelig skal finansieringsordningens lovlighed i hele den pågældende periode undersøges. |
| --- | --- |

(103)

Det bør altså undersøges, om afgiften, som har været pålagt siden den 1. juli 2004, opfylder kriterierne i betragtning 102. Der skal desuden skelnes mellem de retsakter, som var gældende i de forskellige perioder. Den finansierede støtte var fritaget, men denne fritagelse gælder ikke støttens finansieringsordning, og følgelig skal finansieringsordningens lovlighed i hele den pågældende periode undersøges.

5.3.1.   Fra den 1. juli 2004 til den 31. december 2005

| (104) | I denne periode blev støtten forfinansieret af AFSCA og af gebyrer i medfør af kongelig anordning af 15. oktober 2004 (sidstnævnte er ikke omfattet af dette afsnit, eftersom der ikke er tale om støtte — se betragtning 97. Det skal afklares, om finansieringsordningen er en integrerende del af støtteforanstaltningen. Det fremgår ikke af den gældende lovgivning, at AFSCA's finansieringsmåde er øremærket til finansiering af BSE-testene, eller at afgiftsprovenuet nødvendigvis skal anvendes til finansiering af støtteforanstaltningen. For i loven af 4. februar 2000 om oprettelse af AFSCA foreskrives forskellige kilder til finansiering af AFSCA (jf. betragtning 82). Desuden kan det ikke uddrages, om afgiftsprovenuet har direkte indflydelse på støttens størrelse, eftersom testene finansieres af gebyrerne og derudover af AFSCA. Den af AFSCA betalte støtte varierer følgelig efter testprisen og ikke på grundlag af de afgifter, der betales til AFSCA. Konklusionen er, at afgiftsprovenuet ikke er øremærket til tilbagebetaling af forfinansieringen. |
| --- | --- |

(104)

I denne periode blev støtten forfinansieret af AFSCA og af gebyrer i medfør af kongelig anordning af 15. oktober 2004 (sidstnævnte er ikke omfattet af dette afsnit, eftersom der ikke er tale om støtte — se betragtning 97. Det skal afklares, om finansieringsordningen er en integrerende del af støtteforanstaltningen. Det fremgår ikke af den gældende lovgivning, at AFSCA's finansieringsmåde er øremærket til finansiering af BSE-testene, eller at afgiftsprovenuet nødvendigvis skal anvendes til finansiering af støtteforanstaltningen. For i loven af 4. februar 2000 om oprettelse af AFSCA foreskrives forskellige kilder til finansiering af AFSCA (jf. betragtning 82). Desuden kan det ikke uddrages, om afgiftsprovenuet har direkte indflydelse på støttens størrelse, eftersom testene finansieres af gebyrerne og derudover af AFSCA. Den af AFSCA betalte støtte varierer følgelig efter testprisen og ikke på grundlag af de afgifter, der betales til AFSCA. Konklusionen er, at afgiftsprovenuet ikke er øremærket til tilbagebetaling af forfinansieringen.

5.3.2.   Fra den 1. januar 2006

| (105) | Fra denne dato reguleres afgiftsspørgsmålet af den kongelige anordning om afgifter til finansiering af AFSC. I beslutning N 9/05 og N 10/05 blev finansieringsordningen via afgifter gennemgået, og konklusionen var, at finansieringsmåden for en del af udgifterne til BSE-test ikke var diskriminerende over for importerede eller eksporterede varer og ikke var i strid med traktatens bestemmelser (38). Som anført i betragtning 31 vedrører nærværende beslutning ikke de tidligere godkendte foranstaltninger. Men eftersom Belgien har oplyst, at en del af afgifterne efter den 1. januar 2006 blev anvendt til at tilbagebetale forfinansieringen af BSE-testene, er Kommissionen berettiget til at undersøge finansieringsordningen, for så vidt afgifterne finansierer tilbagebetalingen af BSE-testenes forfinansiering. |
| --- | --- |

(105)

Fra denne dato reguleres afgiftsspørgsmålet af den kongelige anordning om afgifter til finansiering af AFSC. I beslutning N 9/05 og N 10/05 blev finansieringsordningen via afgifter gennemgået, og konklusionen var, at finansieringsmåden for en del af udgifterne til BSE-test ikke var diskriminerende over for importerede eller eksporterede varer og ikke var i strid med traktatens bestemmelser (38). Som anført i betragtning 31 vedrører nærværende beslutning ikke de tidligere godkendte foranstaltninger. Men eftersom Belgien har oplyst, at en del af afgifterne efter den 1. januar 2006 blev anvendt til at tilbagebetale forfinansieringen af BSE-testene, er Kommissionen berettiget til at undersøge finansieringsordningen, for så vidt afgifterne finansierer tilbagebetalingen af BSE-testenes forfinansiering.

| (106) | Belgien har fremført, at finansieringsordningen var uændret bortset fra pristalsreguleringen af gebyret. Den eneste ændring er, at afgiftsprovenuet anvendes til at tilbagebetale forfinansieringen af BSE-udgifterne i 2006. |
| --- | --- |

(106)

Belgien har fremført, at finansieringsordningen var uændret bortset fra pristalsreguleringen af gebyret. Den eneste ændring er, at afgiftsprovenuet anvendes til at tilbagebetale forfinansieringen af BSE-udgifterne i 2006.

| (107) | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt finansieringsordningen er en integrerende del af støtteforanstaltningen, er svaret nej. Anvendelsen af afgifterne efter 2006 til at tilbagebetale forfinansieringen af testene har ingen indflydelse på den bevilgede støttes størrelse. Desuden har de belgiske myndigheder oplyst, at tilbagebetalingsordningen var en solidarisk tilbagesøgning, hvor alle operatører betaler bidrag til AFSCA, og en del af denne afgift går til tilbagebetaling af de tidligere års udgifter til forfinansiering af BSE-test. Alle aktive operatører, som havde kvæg i den pågældende periode, betaler også til denne ordning, men de er ikke de eneste bidragydere. Følgelig konkluderer Kommissionen, at finansieringen af støtten ikke er en integrerende del af den pågældende støtteforanstaltning. |
| --- | --- |

(107)

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt finansieringsordningen er en integrerende del af støtteforanstaltningen, er svaret nej. Anvendelsen af afgifterne efter 2006 til at tilbagebetale forfinansieringen af testene har ingen indflydelse på den bevilgede støttes størrelse. Desuden har de belgiske myndigheder oplyst, at tilbagebetalingsordningen var en solidarisk tilbagesøgning, hvor alle operatører betaler bidrag til AFSCA, og en del af denne afgift går til tilbagebetaling af de tidligere års udgifter til forfinansiering af BSE-test. Alle aktive operatører, som havde kvæg i den pågældende periode, betaler også til denne ordning, men de er ikke de eneste bidragydere. Følgelig konkluderer Kommissionen, at finansieringen af støtten ikke er en integrerende del af den pågældende støtteforanstaltning.

5.4.   Vurdering af støtteforanstaltningernes forenelighed

| (108) | Når støtteforanstaltningen udgør statsstøtte og er omfattet af TEUF's artikel 107, stk. 1, skal det undersøges, om den kan betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til TEUF's artikel 107, stk. 2 og 3. |
| --- | --- |

(108)

Når støtteforanstaltningen udgør statsstøtte og er omfattet af TEUF's artikel 107, stk. 1, skal det undersøges, om den kan betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til TEUF's artikel 107, stk. 2 og 3.

| (109) | I lyset af den omhandlede foranstaltning gælder muligvis kun TEUF's artikel 107, stk. 3, litra c), hvori det hedder, at støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner kan betragtes som forenelig med det indre marked, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(109)

I lyset af den omhandlede foranstaltning gælder muligvis kun TEUF's artikel 107, stk. 3, litra c), hvori det hedder, at støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner kan betragtes som forenelig med det indre marked, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

| (110) | I medfør af punkt 23.3 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i landbrugssektoren (39) for perioden 2000-2006 (i det følgende benævnt rammebestemmelser for landbrug 2000-2006) og Kommissionens meddelelse om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte (40) skal al ulovlig støtte som defineret i artikel 1, litra f), i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (41) vurderes i henhold til de gældende regler og rammebestemmelser på det tidspunkt, hvor støtten ydes. Kommissionen vedtog TSE-rammebestemmelserne i 2002. Disse rammebestemmelser var gældende mellem den 1. januar 2003 og den 31. december 2006 (42). I henhold til punkt 44 i TSE-rammebestemmelserne vil ulovlig støtte som defineret i artikel 1, litra f), i forordning (EF) nr. 659/1999 blive vurderet efter de regler og retningslinjer, der var gældende på tidspunktet for støttens ydelse, medmindre det drejer sig om støtte til bl.a. BSE-test. Eftersom støtten blev bevilget mellem den 1. januar 2001 og den 31. december 2005, er TSE-rammebestemmelserne de relevante rammer for undersøgelsen af denne støtte. |
| --- | --- |

(110)

I medfør af punkt 23.3 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i landbrugssektoren (39) for perioden 2000-2006 (i det følgende benævnt rammebestemmelser for landbrug 2000-2006) og Kommissionens meddelelse om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte (40) skal al ulovlig støtte som defineret i artikel 1, litra f), i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (41) vurderes i henhold til de gældende regler og rammebestemmelser på det tidspunkt, hvor støtten ydes. Kommissionen vedtog TSE-rammebestemmelserne i 2002. Disse rammebestemmelser var gældende mellem den 1. januar 2003 og den 31. december 2006 (42). I henhold til punkt 44 i TSE-rammebestemmelserne vil ulovlig støtte som defineret i artikel 1, litra f), i forordning (EF) nr. 659/1999 blive vurderet efter de regler og retningslinjer, der var gældende på tidspunktet for støttens ydelse, medmindre det drejer sig om støtte til bl.a. BSE-test. Eftersom støtten blev bevilget mellem den 1. januar 2001 og den 31. december 2005, er TSE-rammebestemmelserne de relevante rammer for undersøgelsen af denne støtte.

| (111) | I henhold til punkt 194, litra c), i rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013 vil Kommissionen ikke længere anvende TSE-rammebestemmelserne fra og med den 1. januar 2007 undtagen i forbindelse med ulovlig støtte omhandlet i punkt 43 ff. i TSE-rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(111)

I henhold til punkt 194, litra c), i rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013 vil Kommissionen ikke længere anvende TSE-rammebestemmelserne fra og med den 1. januar 2007 undtagen i forbindelse med ulovlig støtte omhandlet i punkt 43 ff. i TSE-rammebestemmelserne.

| (112) | Der skelnes mellem to perioder afhængig af de forskellige juridiske bestemmelsers gyldighed. |
| --- | --- |

(112)

Der skelnes mellem to perioder afhængig af de forskellige juridiske bestemmelsers gyldighed.

5.4.1.   Periode fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2002: anvendelse af punkt 11.4 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006, som der henvises til i punkt 45 i TSE-rammebestemmelserne

| (113) | I punkt 45 i TSE-rammebestemmelserne fastsættes, at hvad angår ulovlig statsstøtte til omkostninger ved BSE-test, der ydes før datoen for anvendelse af TSE-rammebestemmelserne (dvs. den 1. januar 2003), vil Kommissionen vurdere en sådan støttes forenelighed ud fra punkt 11.4 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006 og sin praksis siden 2001 med at acceptere en sådan støtte på op til 100 %. |
| --- | --- |

(113)

I punkt 45 i TSE-rammebestemmelserne fastsættes, at hvad angår ulovlig statsstøtte til omkostninger ved BSE-test, der ydes før datoen for anvendelse af TSE-rammebestemmelserne (dvs. den 1. januar 2003), vil Kommissionen vurdere en sådan støttes forenelighed ud fra punkt 11.4 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006 og sin praksis siden 2001 med at acceptere en sådan støtte på op til 100 %.

| (114) | I henhold til punkt 11.4 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006 betragtes støtten som forenelig:






  — | når foranstaltningen er led i et program på EF-, nationalt eller regionalt plan for forebyggelse, bekæmpelse eller udryddelse af den pågældende sygdom (punkt 11.4.2) |
| --- | --- | --- |

(114)

I henhold til punkt 11.4 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006 betragtes støtten som forenelig:

—

når foranstaltningen er led i et program på EF-, nationalt eller regionalt plan for forebyggelse, bekæmpelse eller udryddelse af den pågældende sygdom (punkt 11.4.2)

| — | når formålet med foranstaltningen er forebyggende, kompenserende eller en kombination af disse to (punkt 11.4.3) |
| --- | --- |

—

når formålet med foranstaltningen er forebyggende, kompenserende eller en kombination af disse to (punkt 11.4.3)

| — | når foranstaltningen både er forenelig med målene og de enkelte bestemmelser i EF's veterinær- og plantesundhedslovgivning (punkt 11.4.4) |
| --- | --- |

—

når foranstaltningen både er forenelig med målene og de enkelte bestemmelser i EF's veterinær- og plantesundhedslovgivning (punkt 11.4.4)

| — | når støtteintensiteten højst udgør 100 % af de støtteberettigede udgifter (punkt 11.4.5). |
| --- | --- |

—

når støtteintensiteten højst udgør 100 % af de støtteberettigede udgifter (punkt 11.4.5).

Når der ydes støtte i henhold til EF's og/eller nationale og/eller regionale støtteordninger, vil Kommissionen kræve bevis for, at der ikke ved kumulation af forskellige ordninger kan ydes overkompensation. Hvis EF-støtte er blevet godkendt, bør dato og henvisning til den relevante kommissionsbeslutning oplyses.

| (115) | De tre første betingelser var opfyldt, som det allerede fremgik af beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure (se betragtning 80 i samme beslutning). De belgiske myndigheder har desuden bekræftet denne opfattelse i deres bemærkninger til beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. For BSE er en overførbar sygdom og kan true menneskers sundhed. Det er en dyresygdom, som skal anmeldes direkte til Kommissionen og de øvrige medlemsstater ved det primære udbrud (43). Formålet med støtteforanstaltninger er bekæmpelse af BSE gennem undersøgelse af slagtede og selvdøde dyr. Kompensationen for de af landmændene afholdte udgifter skal sikre, at foranstaltningerne rent faktisk gennemføres. Alle foranstaltninger træffes i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen eller anbefalingerne i denne lovgivning (44). |
| --- | --- |

(115)

De tre første betingelser var opfyldt, som det allerede fremgik af beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure (se betragtning 80 i samme beslutning). De belgiske myndigheder har desuden bekræftet denne opfattelse i deres bemærkninger til beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. For BSE er en overførbar sygdom og kan true menneskers sundhed. Det er en dyresygdom, som skal anmeldes direkte til Kommissionen og de øvrige medlemsstater ved det primære udbrud (43). Formålet med støtteforanstaltninger er bekæmpelse af BSE gennem undersøgelse af slagtede og selvdøde dyr. Kompensationen for de af landmændene afholdte udgifter skal sikre, at foranstaltningerne rent faktisk gennemføres. Alle foranstaltninger træffes i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen eller anbefalingerne i denne lovgivning (44).

| (116) | Med hensyn til den fjerde betingelse henvises i de af Belgien fremlagte oplysninger til finansieringen af BSE-test til en pris mellem 111,81 EUR og 63,45 EUR i denne periode (se betragtning 56). Disse udgifter omfatter laboratorieanalyse samt udgifter til dyrlægeprøveudtagning og prøveudtagningssæt. Kommissionen finder, at disse udgifter er i overensstemmelse med dem, der er nævnt i punkt 11.4.5 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006, bl.a. de faktiske omkostninger ved f.eks. sundhedskontrol, prøver og andre undersøgelser. |
| --- | --- |

(116)

Med hensyn til den fjerde betingelse henvises i de af Belgien fremlagte oplysninger til finansieringen af BSE-test til en pris mellem 111,81 EUR og 63,45 EUR i denne periode (se betragtning 56). Disse udgifter omfatter laboratorieanalyse samt udgifter til dyrlægeprøveudtagning og prøveudtagningssæt. Kommissionen finder, at disse udgifter er i overensstemmelse med dem, der er nævnt i punkt 11.4.5 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006, bl.a. de faktiske omkostninger ved f.eks. sundhedskontrol, prøver og andre undersøgelser.

| (117) | Altså er den støtte, der er ydet fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2002, forenelig. |
| --- | --- |

(117)

Altså er den støtte, der er ydet fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2002, forenelig.

5.4.2.   Periode fra den 1. januar 2003 til den 31. december 2005: anvendelse af punkt 21 ff. i TSE-rammebestemmelserne

| (118) | I henhold til punkt 23 i TSE-rammebestemmelserne har Kommissionen besluttet, at den fortsat vil godkende støtte på op til 100 % af omkostningerne ved BSE-test efter principperne i punkt 11.4 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006 (se betragtning 114). |
| --- | --- |

(118)

I henhold til punkt 23 i TSE-rammebestemmelserne har Kommissionen besluttet, at den fortsat vil godkende støtte på op til 100 % af omkostningerne ved BSE-test efter principperne i punkt 11.4 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006 (se betragtning 114).

| (119) | Desuden skal følgende betingelser også overholdes i henhold til TSE-rammebestemmelserne:






  — | Fra den 1. januar 2003 må støtten til obligatorisk BSE-testning af kvæg, der slagtes til konsum, inklusive EF-betalinger, højst andrage 40 EUR pr. test (jf. punkt 24 i TSE-rammebestemmelserne). |
| --- | --- | --- |

(119)

Desuden skal følgende betingelser også overholdes i henhold til TSE-rammebestemmelserne:

—

Fra den 1. januar 2003 må støtten til obligatorisk BSE-testning af kvæg, der slagtes til konsum, inklusive EF-betalinger, højst andrage 40 EUR pr. test (jf. punkt 24 i TSE-rammebestemmelserne).

| — | Statsstøtte til dækning af udgifter til BSE-test skal udbetales til den erhvervsdrivende, hos hvem der skal udtages prøver til brug for test. Hvis støtten udbetales til laboratorierne, skal det godtgøres, at statsstøttens fulde beløb videregives til den erhvervsdrivende (punkt 25 i TSE-rammebestemmelserne). |
| --- | --- |

—

Statsstøtte til dækning af udgifter til BSE-test skal udbetales til den erhvervsdrivende, hos hvem der skal udtages prøver til brug for test. Hvis støtten udbetales til laboratorierne, skal det godtgøres, at statsstøttens fulde beløb videregives til den erhvervsdrivende (punkt 25 i TSE-rammebestemmelserne).

| (120) | Som anført i betragtning 115 og 116 er de fire betingelser i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006 opfyldt. |
| --- | --- |

(120)

Som anført i betragtning 115 og 116 er de fire betingelser i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006 opfyldt.

| (121) | Hvad angår kravet om et maksimumsbeløb på 40 EUR pr. test, bemærker Kommissionen, at dette maksimumsbeløb er overskredet mellem den 1. januar 2003 og den 30. juni 2004. Ifølge de af Belgien fremsendte oplysninger skulle overskridelsen i den pågældende periode andrage 6 619 810,74 EUR i alt. Fra og med den 1. juli 2004 ligger den samlede testudgift på under 40 EUR (se betragtning 64). De belgiske myndigheder har anført, at disse beløb dækkede de nationale betalinger og fællesskabsbetalingerne (se betragtning 58). |
| --- | --- |

(121)

Hvad angår kravet om et maksimumsbeløb på 40 EUR pr. test, bemærker Kommissionen, at dette maksimumsbeløb er overskredet mellem den 1. januar 2003 og den 30. juni 2004. Ifølge de af Belgien fremsendte oplysninger skulle overskridelsen i den pågældende periode andrage 6 619 810,74 EUR i alt. Fra og med den 1. juli 2004 ligger den samlede testudgift på under 40 EUR (se betragtning 64). De belgiske myndigheder har anført, at disse beløb dækkede de nationale betalinger og fællesskabsbetalingerne (se betragtning 58).

| (122) | Med hensyn til kravet om, at støtten skal udbetales til den erhvervsdrivende, hos hvem der udtages prøver til brug for test, og at det skal godtgøres, at statsstøttens fulde beløb videregives til den erhvervsdrivende, hvis støtten udbetales til laboratorierne (punkt 25 i TSE-rammebestemmelserne), slutter Kommissionen, at dette krav er opfyldt. |
| --- | --- |

(122)

Med hensyn til kravet om, at støtten skal udbetales til den erhvervsdrivende, hos hvem der udtages prøver til brug for test, og at det skal godtgøres, at statsstøttens fulde beløb videregives til den erhvervsdrivende, hvis støtten udbetales til laboratorierne (punkt 25 i TSE-rammebestemmelserne), slutter Kommissionen, at dette krav er opfyldt.

| (123) | Som nævnt i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure har de belgiske myndigheder anført, at udgifterne til BSE-test betales direkte til laboratorierne. De erhvervsdrivende skal ikke betale laboratorieomkostninger for ESB-test af kvæg. Denne vurdering svarer til det, der blev vedtaget vedrørende den tilsvarende ordning i beslutning N 9/05 og N 10/05, betragtning 95. Som tidligere anført er den eneste udgift, der væltes over på producenterne, gebyret (se betragtning 93 ff.), men denne del af finansieringen er ikke støtte. Følgelig videregives det fulde støttebeløb til den erhvervsdrivende. |
| --- | --- |

(123)

Som nævnt i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure har de belgiske myndigheder anført, at udgifterne til BSE-test betales direkte til laboratorierne. De erhvervsdrivende skal ikke betale laboratorieomkostninger for ESB-test af kvæg. Denne vurdering svarer til det, der blev vedtaget vedrørende den tilsvarende ordning i beslutning N 9/05 og N 10/05, betragtning 95. Som tidligere anført er den eneste udgift, der væltes over på producenterne, gebyret (se betragtning 93 ff.), men denne del af finansieringen er ikke støtte. Følgelig videregives det fulde støttebeløb til den erhvervsdrivende.

5.4.3.   Fra den 1. januar 2006

| (124) | Hvad angår perioden efter den 1. januar 2006 henviser Kommissionen til beslutning N 9/05 og N 10/05, da formålet med nærværende beslutning ikke er at tage støtte godkendt ved nævnte beslutning op igen. |
| --- | --- |

(124)

Hvad angår perioden efter den 1. januar 2006 henviser Kommissionen til beslutning N 9/05 og N 10/05, da formålet med nærværende beslutning ikke er at tage støtte godkendt ved nævnte beslutning op igen.

5.4.4.   Konklusion

| (125) | Konklusionen er, at den bevilgede støtte til finansiering af BSE-test ud over 40 EUR pr. test i perioden fra den 1. januar 2003 til den 30. juni 2004 på i alt 6 619 810,74 EUR er uforenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(125)

Konklusionen er, at den bevilgede støtte til finansiering af BSE-test ud over 40 EUR pr. test i perioden fra den 1. januar 2003 til den 30. juni 2004 på i alt 6 619 810,74 EUR er uforenelig med det indre marked.

5.5.   Tilbagebetaling af det forfinansierede budget

| (126) | Som tidligere nævnt blev testene finansieret ved hjælp af statsmidler ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR pr. test i perioden fra den 1. januar 2003 til den 30. juni 2004. |
| --- | --- |

(126)

Som tidligere nævnt blev testene finansieret ved hjælp af statsmidler ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR pr. test i perioden fra den 1. januar 2003 til den 30. juni 2004.

| (127) | Belgien besluttede at tilbagebetale det overskydende beløb gennem de afgifter, som blev opkrævet fra og med den 1. januar 2006 til finansiering af AFSCA, over en periode, der oprindelig var fastsat til 15 år, men opgav senere denne løsning. Grunden til denne globale fremgangsmåde er ifølge de belgiske myndigheder, at det var vanskeligt i praksis at tilbagesøge beløbene individuelt, da visse erhvervsdrivende var døde eller ophørt med deres virksomhed. |
| --- | --- |

(127)

Belgien besluttede at tilbagebetale det overskydende beløb gennem de afgifter, som blev opkrævet fra og med den 1. januar 2006 til finansiering af AFSCA, over en periode, der oprindelig var fastsat til 15 år, men opgav senere denne løsning. Grunden til denne globale fremgangsmåde er ifølge de belgiske myndigheder, at det var vanskeligt i praksis at tilbagesøge beløbene individuelt, da visse erhvervsdrivende var døde eller ophørt med deres virksomhed.

| (128) | I et senere brev af 6. april 2011 oplyste de belgiske myndigheder, at AFSCA havde foretaget tilbagebetaling ved hjælp af AFSCA's midler i 2005-2006. |
| --- | --- |

(128)

I et senere brev af 6. april 2011 oplyste de belgiske myndigheder, at AFSCA havde foretaget tilbagebetaling ved hjælp af AFSCA's midler i 2005-2006.

| (129) | Den foreslåede tilbagesøgningsordning opfylder imidlertid ikke kravene med hensyn til inddrivelse af ulovlig støtte og er ikke forenelig. For i henhold til retspraksis er formålet med tilbagesøgningen at genoprette den situation, der fandtes på markedet forud for støttens tildeling. Den oprindelige situation genoprettes, når den ulovlige og uforenelige støtte er tilbagebetalt, da støttemodtageren herved jo mister den fordel, der var opnået på markedet i forhold til konkurrenterne, og situationen fra tiden før ydelsen af støtte er genoprettet (45). Den støtte, der skal tilbagesøges, omfatter renter til en sats, som fastsættes af Kommissionen og gælder fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales (46). På grundlag af Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om gennemførelsesbestemmelser for artikel 93 i EF-traktaten (47) beregnes renten som rentes rente, hvilket ikke er tilfældet her. Desuden skal medlemsstaten i henhold til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999 træffe de fornødne foranstaltninger til omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Den af Belgien foreslåede og delvis gennemførte tilbagesøgning opfylder ikke ovenstående krav og kan ikke betragtes som tilbagesøgning som foreskrevet i artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999. |
| --- | --- |

(129)

Den foreslåede tilbagesøgningsordning opfylder imidlertid ikke kravene med hensyn til inddrivelse af ulovlig støtte og er ikke forenelig. For i henhold til retspraksis er formålet med tilbagesøgningen at genoprette den situation, der fandtes på markedet forud for støttens tildeling. Den oprindelige situation genoprettes, når den ulovlige og uforenelige støtte er tilbagebetalt, da støttemodtageren herved jo mister den fordel, der var opnået på markedet i forhold til konkurrenterne, og situationen fra tiden før ydelsen af støtte er genoprettet (45). Den støtte, der skal tilbagesøges, omfatter renter til en sats, som fastsættes af Kommissionen og gælder fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales (46). På grundlag af Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om gennemførelsesbestemmelser for artikel 93 i EF-traktaten (47) beregnes renten som rentes rente, hvilket ikke er tilfældet her. Desuden skal medlemsstaten i henhold til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999 træffe de fornødne foranstaltninger til omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Den af Belgien foreslåede og delvis gennemførte tilbagesøgning opfylder ikke ovenstående krav og kan ikke betragtes som tilbagesøgning som foreskrevet i artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999.

6.   KONKLUSION

| (130) | Kommissionen konkluderer, at finansieringen af BSE-testene gennem gebyrer ikke er støtte. |
| --- | --- |

(130)

Kommissionen konkluderer, at finansieringen af BSE-testene gennem gebyrer ikke er støtte.

| (131) | Kommissionen konkluderer, at finansieringen af BSE-test gennem statsmidler udgør støtte til fordel for landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test i henhold til gældende lovgivning. Denne støtte er forenelig for perioden fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2002 og fra den 1. juli 2004 til den 31. december 2005. Den er uforenelig for perioden fra den 1. januar 2003 til den 30. juni 2004. Støttens uforenelighed består i beløbet ud over de 40 EUR pr. test, som Belgien vurderer til 6 619 810,74 EUR. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen konkluderer, at finansieringen af BSE-test gennem statsmidler udgør støtte til fordel for landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test i henhold til gældende lovgivning. Denne støtte er forenelig for perioden fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2002 og fra den 1. juli 2004 til den 31. december 2005. Den er uforenelig for perioden fra den 1. januar 2003 til den 30. juni 2004. Støttens uforenelighed består i beløbet ud over de 40 EUR pr. test, som Belgien vurderer til 6 619 810,74 EUR.

| (132) | Kommissionen fastslår, at Belgien ulovligt har iværksat støtte til finansiering af BSE-test i strid med TEUF's artikel 180, stk. 3, i perioden fra den 1. januar 2001 til den 30. juni 2004. Fra og med den 1. januar 2003 var støtten dækket af en fritagelsesforordning, men da betingelserne for denne fritagelsesforordning ikke var overholdt, er støtten ulovlig. |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen fastslår, at Belgien ulovligt har iværksat støtte til finansiering af BSE-test i strid med TEUF's artikel 180, stk. 3, i perioden fra den 1. januar 2001 til den 30. juni 2004. Fra og med den 1. januar 2003 var støtten dækket af en fritagelsesforordning, men da betingelserne for denne fritagelsesforordning ikke var overholdt, er støtten ulovlig.

| (133) | Den ulovlige og uforenelige støtte ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR pr. test skal tilbagesøges, bortset fra godkendt støtte til specifikke projekter, som på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, opfyldte alle betingelserne i den gældende de minimis-forordning — |
| --- | --- |

(133)

Den ulovlige og uforenelige støtte ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR pr. test skal tilbagesøges, bortset fra godkendt støtte til specifikke projekter, som på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, opfyldte alle betingelserne i den gældende de minimis-forordning —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Foranstaltningerne finansieret gennem gebyrer er ikke støtte.

2.   Finansieringen af BSE-test ved hjælp af statsmidler udgør støtte forenelig med det indre marked til fordel for landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test, fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2002 og fra den 1. juli 2004 til den 31. december 2005.

3.   Finansieringen af BSE-test ved hjælp af statsmidler fra den 1. januar 2003 til den 30. juni 2004 udgør støtte forenelig med det indre marked til fordel for landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test, op til 40 EUR pr. test. Beløbene ud over de 40 EUR pr. test er uforenelige med det indre marked og skal tilbagesøges, bortset fra godkendt støtte til specifikke projekter, som på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, opfyldte alle betingelserne i den gældende de minimis-forordning.

4.   Belgien har ulovligt iværksat støtte til finansiering af BSE-test i strid med TEUF's artikel 108, stk. 3, fra den 1. januar 2001 til den 30. juni 2004.

Artikel 2

1.   Belgien træffer de nødvendige foranstaltninger for at inddrive den i artikel 1, stk. 3 og 4, omhandlede ulovlige støtte hos modtagerne.

2.   Den støtte, der skal tilbagesøges, pålægges renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den blev stillet til rådighed for støttemodtagerne, indtil den er blevet tilbagebetalt.

3.   Renten beregnes som rentes rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004.

4.   Tilbagesøgningen iværksættes omgående og i overensstemmelse med de nationale retsplejeregler, forudsat at de åbner mulighed for at efterkomme denne beslutning hurtigt og effektivt.

Artikel 3

Tilbagesøgningen af den i artikel 1, stk. 3 og 4, omhandlede støtte iværksættes uopholdeligt og effektivt.

Belgien sikrer, at denne afgørelse gennemføres senest fire måneder efter datoen for dens meddelelse.

Artikel 4

1.   Senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse sender Belgien følgende oplysninger til Kommissionen:

| a) | listen over de støttemodtagere, der har modtaget støtte som omhandlet i artikel 1, stk. 3 og 4, og det samlede støttebeløb, som hver enkelt har modtaget |
| --- | --- |

a)

listen over de støttemodtagere, der har modtaget støtte som omhandlet i artikel 1, stk. 3 og 4, og det samlede støttebeløb, som hver enkelt har modtaget

| b) | det samlede beløb (hovedstol og renter), som støttemodtagerne skal tilbagebetale |
| --- | --- |

b)

det samlede beløb (hovedstol og renter), som støttemodtagerne skal tilbagebetale

| c) | en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme denne afgørelse |
| --- | --- |

c)

en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme denne afgørelse

| d) | dokumentation for, at støttemodtagerne har fået påbud om at tilbagebetale støtten. |
| --- | --- |

d)

dokumentation for, at støttemodtagerne har fået påbud om at tilbagebetale støtten.

2.   Belgien holder Kommissionen underrettet om udviklingen i de foranstaltninger, der på nationalt plan træffes for at gennemføre denne afgørelse, indtil den i artikel 1, stk. 3 og 4, omhandlede støtte er fuldt tilbagebetalt.

3.   Efter udløbet af den i stk. 1 omhandlede frist på to måneder forelægger Belgien på Kommissionens anmodning en redegørelse over, hvilke foranstaltninger landet har planlagt eller allerede vedtaget for at efterkomme denne afgørelse. Redegørelsen skal også indeholde nærmere oplysninger om, hvor meget af den tilbagesøgte støtte og renterne der allerede er inddrevet hos støttemodtagerne.

Artikel 5

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Belgien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juli 2011.

På Kommissionens vegne

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  Med virkning fra 1.12.2009 er EF-traktatens artikel 87 og 88 blevet til henholdsvis artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Indholdet i bestemmelserne er dog stort set uændret. I denne afgørelse skal henvisninger til artikel 107 og 108 i TEUF efter omstændighederne forstås som henvisninger til EF-traktatens artikel 87 og 88.

1

(2)  EUT C 11 af 16.1.2009, s. 8.

2

(3)  Se fodnote 2.

3

(4)  Her angives kun oplysninger, som er relevante for den endelige beslutning. De øvrige oplysninger fremgår af beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure.

4

(5)  De belgiske myndigheder henviser for de obligatoriske tests vedkommende til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1).

5

(6)  Statsstøtte nr. N 21/02 — Belgien — Overtagelse af omkostninger i forbindelse med obligatoriske BSE-tester.

6

(7)  I overensstemmelse med forordning (EF) nr. 999/2001 foretager Belgien hurtige BSE-test af alle kreaturer på over 30 måneder, der frembydes til slagtning, og af alle kreaturer på over 24 måneder, der nødslagtes. Siden den 1. juli 2001 er alle selvdøde kreaturer på over 24 måneder også blevet BSE-testet.

7

(8)  EFT C 324 af 24.12.2002, s. 2.

8

(9)  Moniteur belge af 8.11.2004, s. 75290.

9

(10)  I henhold til TSE-rammebestemmelserne må den samlede offentlige støtte ikke overstige 40 EUR efter 1.1.2003.

10

(11)  Jf. tabel i betragtning 25 i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure.

11

(12)  EUT L 1 af 3.1.2004, s. 1.

12

(13)  EUT C 105 af 30.4.2005, s. 3.

13

(14)  Moniteur belge af 21.11.2005, s. 49941.

14

(15)  Moniteur belge af 21.11.2005, s. 49918.

15

(16)  EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1.

16

(17)  EF-Domstolens domme af 5.2.1976, Bresciani/Amministrazione Italiana delle Finanze (87/75, Sml. 1976, s. 129), præmis 10, og af 15.12.1993, Ligur Carni Srl e.a./Unità Sanitaria Locale n. XV di Genova e.a. (forenede sager C-277-91, C-318/91 og C-319/91, Sml. 1993, s. I-06621), præmis 29-31.

17

(18)  Rettens dom af 18.12.2008, Government of Gibraltar og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland mod Kommissionen (T-211/04 og T-215/04, Samling 2008, s. II-3745), præmis 143-146.

18

(19)  Som eksempel nævner Belgien Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29.4.2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes, hvor medlemsstaterne i artikel 27 og bilag IV og V forpligtes til at tilrettelægge opkrævningen af gebyrer til at finansiere en række kontrolforanstaltninger.

19

(20)  EF-Domstolens dom af 20.11.2003, Ministre de l’économie, des finances et de l’industrie mod GEMO SA (C-126/01, Sml. 2003, s. I-13769).

20

(21)  EF-Domstolens domme af 11.3.1992, Compagnie commerciale de l'Ouest e.a./Receveur principal des douanes de La Pallice Port (forenede sager C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 og C-83/90, Sml. 1992, s. I-1847), præmis 35, af 2.8.1993, Celulose Beira Industrial SA/Fazenda Pública (C-266/91, Sml. 1993, s. I-4337), præmis 21, af 11.6.1992, Sanders Adour e.a./Directeur des services fiscaux des Pyrenées-Atlantiques (forenede sager C-149/91 og C-150/91, Sml. 1992, s. I-3899), præmis 27 og af 16.12.1992, Lornoy/den belgiske stat (C-17/91, Sml. 1992, s. I-6523), præmis 32.

21

(22)  EUT C 319 af 27.12.2006, s. 1.

22

(23)  Disse afgifter og gebyrer blev godkendt ved beslutning N 9/05 et N 10/05.

23

(24)  Disse udgifter omfatter laboratorieomkostninger, udgifter til dyrlæger, som foretager analyserne for den offentlige myndigheds regning, og prøveudtagningssæt.

24

(25)  EUT L 325 af 28.10.2004, s. 4.

25

(26)  Kilde: www.birb.be

26

(27)  Moniteur belge af 18.2.2000, s. 5053.

27

(28)  Jf. artikel 10 i lov af 4.2.2000.

28

(29)  Moniteur belge af 24.3.1954, s. 2210.

29

(30)  Jf. bl.a. betragtning 73 i beslutning N 9/05 og N 10/2005, hvor det anføres, at Kommissionen altid har betragtet statsfinansiering af udgifterne til obligatoriske kontroller direkte forbundet med produktion eller afsætning af en vare som en selektiv fordel for de pågældende virksomheder.

30

(31)  Jf. TSE-rammebestemmelserne, f.eks. punkt 7 og 12.

31

(32)  Belgien havde 2,1 % af landbrugsproduktionen i EU i 2004 (kilde: Landbruget i EU — Statiske og økonomiske oplysninger 2005).

32

kilde

(33)  Ifølge EF-Domstolens retspraksis bevirker styrkelse af en virksomheds konkurrencesituation ved bevilling af statsstøtte generelt konkurrencefordrejning i forhold til andre konkurrerende virksomheder, som ikke modtager samme støtte (EF-Domstolens dom af 17.9.1980, Philip Morris Holland BV mod Kommissionen (C-730/79, Sml. 1980, s. 2671), præmis 11 og 12).

33

(34)  EF-Domstolens dom af 13.1.2005, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant mod Staatssecretaris van Financiën (C 174/02, Sml. 2005, s. I 85), præmis 25.

34

(35)  Dom Streekgewest, nævnt i fodnote nr. 36, præmis 26, EF-Domstolens dom af 27.10.2005, Nazairdis SAS e.a. mod Caisse nationale de l'organisation autonome d'assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic) (forenede sager C-266/04 til C-270/04, C-276/04 og C-321/04 til C-325/04, Sml. 2005, s. I-9481), præmis 46-49.

35

Streekgewest

(36)  EF-Domstolens dom af 15.6.2006, Air Liquide mod Ville de Seraing et Province de Liège (forenede sager C-393/04 og C 41/05, Sml. 2006, s. I-5293), præmis 46, og Streekgewest, nævnt i fodnote nr. 36, præmis 28.

36

(37)  EF-Domstolens dom af 25.6.1970, Frankrig mod Kommissionen (47/69, Sml. 1970, s. 487), præmis 17, 20 og 21.

37

(38)  Jf. betragtning 100 ff. i beslutning N 9/05 og N 10/05.

38

(39)  EFT C 28 af 1.2.2000, s. 2.

39

(40)  EFT C 119 af 22.5.2002, s. 22.

40

(41)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

41

(42)  Jf. rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013, punkt 194, litra c).

42

(43)  Rådets direktiv 82/894/EØF af 21.12.1982 om anmeldelse af dyresygdomme inden for Fællesskabet (EFT L 378 af 31.12.1982, s. 58).

43

(44)  Jf. forordning (EF) nr. 999/2001.

44

(45)  EF-Domstolens dom af 4.4.1995, Kommissionen mod Italien (C-348/93, Sml. 1995, s. I-673), præmis 27.

45

(46)  Forordning (EF) nr. 659/1999, artikel 14.

46

(47)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

47

---