# Az Európai Unió L 285/2011

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2011.285.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 285 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 54. évfolyam2011. november 1. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2011.285.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 285

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

54. évfolyam2011. november 1.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | | 2011/712/EU |
| | * | A tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozat (2011. június 10.) a Tanács elnökségének az európai erdőkről szóló jogilag kötelező erejű megállapodás tagállami hatáskörbe tartozó rendelkezéseire irányuló tárgyalások tagállamok nevében történő folytatására való felhatalmazásáról | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 1097/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 25.) a Kongói Demokratikus Köztársaság tekintetében a fegyverembargót megsértő személyekkel szemben meghatározott, egyedi korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1183/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról | 2 |
| | * | A Bizottság 1098/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 27.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (金乡大蒜 (Jinxiang Da Suan) [OFJ]) | 6 |
| | * | A Bizottság 1099/2011/EU rendelete (2011. október 27.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIf és VIIg övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról | 8 |
| | * | A Bizottság 1100/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 31.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a dikamba, a difenokonazol és az imazakin hatóanyagok jóváhagyási feltételeinek tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 10 |
| | | A Bizottság 1101/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 31.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 15 |
| | | A Bizottság 1102/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 31.) a gabonaágazatban a 2011. november 1-jétől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 17 |
| | | A Bizottság 1103/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 31.) a cukorágazat egyes termékeire a 2011/12-es gazdasági évben alkalmazandó, a 971/2011/EU végrehajtási rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 20 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2011/713/EU |
| | * | A Tanács határozata (2011. október 10.) a 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a védelmi vonatkozású termékek jegyzéke vonatkozásában történő módosításáról szóló irányelvtervezet Európai Bizottság általi elfogadásának ellenzéséről | 22 |
| | | 2011/714/EU |
| | * | A Tanács határozata (2011. október 11.) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Banco de Portugal külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról | 23 |
| | | 2011/715/EU |
| | * | A Tanács határozata (2011. október 27.) a DNS-adatok tekintetében az automatizált adatcsere Lettországgal való megindításáról | 24 |
| | | 2011/716/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. május 24.) a Görögország által egyes görög kaszinóknak nyújtott állami támogatásról C 16/10 (korábbi NN 22/10, korábbi CP 318/09) számú állami támogatás
  (az értesítés a C(2011) 3504. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2011/717/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2011. október 27.) a szermaradványok vizsgálatára kijelölt nemzeti referencialaboratóriumok jegyzékét megállapító 98/536/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2011) 7610. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 46 |
| | | 2011/718/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2011. október 28.) az Egyiptomból importált görögszénamagvakra, valamint egyes magvakra és babfélékre vonatkozó szükségintézkedésekről szóló 2011/402/EU végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2011) 7744. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 53 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

2011/712/EU

*

A tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozat (2011. június 10.) a Tanács elnökségének az európai erdőkről szóló jogilag kötelező erejű megállapodás tagállami hatáskörbe tartozó rendelkezéseire irányuló tárgyalások tagállamok nevében történő folytatására való felhatalmazásáról

1

RENDELETEK

*

A Bizottság 1097/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 25.) a Kongói Demokratikus Köztársaság tekintetében a fegyverembargót megsértő személyekkel szemben meghatározott, egyedi korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1183/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról

2

*

A Bizottság 1098/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 27.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (金乡大蒜 (Jinxiang Da Suan) [OFJ])

6

*

A Bizottság 1099/2011/EU rendelete (2011. október 27.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIf és VIIg övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról

8

*

A Bizottság 1100/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 31.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a dikamba, a difenokonazol és az imazakin hatóanyagok jóváhagyási feltételeinek tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

10

A Bizottság 1101/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 31.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

15

A Bizottság 1102/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 31.) a gabonaágazatban a 2011. november 1-jétől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

17

A Bizottság 1103/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 31.) a cukorágazat egyes termékeire a 2011/12-es gazdasági évben alkalmazandó, a 971/2011/EU végrehajtási rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

20

HATÁROZATOK

2011/713/EU

*

A Tanács határozata (2011. október 10.) a 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a védelmi vonatkozású termékek jegyzéke vonatkozásában történő módosításáról szóló irányelvtervezet Európai Bizottság általi elfogadásának ellenzéséről

22

2011/714/EU

*

A Tanács határozata (2011. október 11.) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Banco de Portugal külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról

23

2011/715/EU

*

A Tanács határozata (2011. október 27.) a DNS-adatok tekintetében az automatizált adatcsere Lettországgal való megindításáról

24

2011/716/EU

*

A Bizottság határozata (2011. május 24.) a Görögország által egyes görög kaszinóknak nyújtott állami támogatásról C 16/10 (korábbi NN 22/10, korábbi CP 318/09) számú állami támogatás
  (az értesítés a C(2011) 3504. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 3504. számú dokumentummal történt)

1

25

2011/717/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2011. október 27.) a szermaradványok vizsgálatára kijelölt nemzeti referencialaboratóriumok jegyzékét megállapító 98/536/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2011) 7610. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 7610. számú dokumentummal történt)

1

46

2011/718/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2011. október 28.) az Egyiptomból importált görögszénamagvakra, valamint egyes magvakra és babfélékre vonatkozó szükségintézkedésekről szóló 2011/402/EU végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2011) 7744. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 7744. számú dokumentummal történt)

1

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 1.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 285/1

---

A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI ÁLTAL ELFOGADOTT HATÁROZAT

(2011. június 10.)

a Tanács elnökségének az európai erdőkről szóló jogilag kötelező erejű megállapodás tagállami hatáskörbe tartozó rendelkezéseire irányuló tárgyalások tagállamok nevében történő folytatására való felhatalmazásáról

(2011/712/EU)

A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

mivel:

| (1) | Az európai erdők védelmével foglalkozó, 2011. június 14. és 16. között Oslóban, Norvégiában megrendezendő hatodik miniszteri konferencián határozat elfogadására kerülhet sor az európai erdőkről szóló jogilag kötelező erejű megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdéséről. |
| --- | --- |

(1)

Az európai erdők védelmével foglalkozó, 2011. június 14. és 16. között Oslóban, Norvégiában megrendezendő hatodik miniszteri konferencián határozat elfogadására kerülhet sor az európai erdőkről szóló jogilag kötelező erejű megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdéséről.

| (2) | A Tanács elnökségét fel kell hatalmazni arra, hogy a tagállamok nevében tárgyalásokat folytasson az európai erdőkről szóló jogilag kötelező erejű megállapodásnak a tagállami hatáskörbe tartozó rendelkezéseiről, |
| --- | --- |

(2)

A Tanács elnökségét fel kell hatalmazni arra, hogy a tagállamok nevében tárgyalásokat folytasson az európai erdőkről szóló jogilag kötelező erejű megállapodásnak a tagállami hatáskörbe tartozó rendelkezéseiről,

ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A tagállamok kormányainak képviselői felhatalmazzák a Tanács elnökségét, hogy a tagállamok nevében, a hatáskörükbe tartozó kérdésekben és álláspontjuk alapján tárgyalásokat folytasson az európai erdőkről szóló jogilag kötelező erejű megállapodás rendelkezéseiről, abban az esetben, ha az európai erdők védelmével foglalkozó, 2011. június 14. és 16. között Oslóban, Norvégiában megrendezendő hatodik miniszteri konferencián a megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdéséről szóló határozat elfogadására kerül sor.

(2)   Az (1) bekezdés rendelkezései nem érintik a tagállamok azon jövőbeli határozatait, amelyek a hatáskörükbe tartozó kérdések vonatkozásában képviselőik kijelölésével kapcsolatosak.

2. cikk

(1)   A tárgyalásokat az e határozat függelékében meghatározott tárgyalási irányelvekkel összhangban kell lefolytatni.

(2)   A tárgyalások célja a meglévő többoldalú erdészeti vonatkozású megállapodások és jogilag nem kötelező erejű eszközök tényleges értékűvé tétele, és mindeközben a költséghatékony végrehajtás biztosítása, valamint a további adminisztrációs terhek elkerülése. A tárgyalásokat a tagállamok kormányainak képviselői által kialakított tárgyalási álláspontoknak, valamint a gyakorlati megállapodásoknak megfelelően kell lefolytatni, úgy, hogy mind a tárgyalási álláspontok, mind a gyakorlati megállapodások konszenzussal kerülnek elfogadásra. A tárgyalásokat a tagállamok kormányainak az Európai Uniónak az európai erdőkről szóló jogilag kötelező erejű megállapodásra irányuló tárgyalásokon való részvételéről szóló tanácsi határozat 1. cikke (4) bekezdésében említett különbizottságban ülésező képviselőivel konzultálva kell lefolytatni. A Tanács elnöksége mindent megtesz az így kialakított álláspontok érvényesítése érdekében, és a kormányközi tárgyalóbizottság minden egyes ülését követően jelentést tesz a tagállamok kormányainak képviselői részére a tárgyalások előrehaladásáról.

(3)   A tagállamok nevében eljáró elnökség a tárgyalási folyamat során szorosan együttműködik a Bizottsággal annak érdekében, hogy az Uniót és tagállamait egységesen képviseljék nemzetközi szinten.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Tanács elnöksége a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2011. június 10-én.

az elnök

FELLEGI T.

---

RENDELETEK

| 1.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 285/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 285/2

---

A BIZOTTSÁG 1097/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. október 25.)

a Kongói Demokratikus Köztársaság tekintetében a fegyverembargót megsértő személyekkel szemben meghatározott, egyedi korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1183/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaság tekintetében a fegyverembargót megsértő személyekkel szemben meghatározott, egyedi korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2005. július 18-i 1183/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1183/2005/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a természetes és jogi személyeket, szervezeteket és szerveket, akikre és amelyekre az említett rendelet értelmében a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

Az 1183/2005/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a természetes és jogi személyeket, szervezeteket és szerveket, akikre és amelyekre az említett rendelet értelmében a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

| (2) | Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankciós bizottsága 2011. július 8-án módosította azon személyek és szervezetek listáját, akikre és amelyekre a vagyoni eszközök befagyasztása vonatkozik. Az I. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankciós bizottsága 2011. július 8-án módosította azon személyek és szervezetek listáját, akikre és amelyekre a vagyoni eszközök befagyasztása vonatkozik. Az I. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1183/2005/EK rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. október 25-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

---

(1)  HL L 193., 2005.7.23., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

A 2. cikkben említett természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek jegyzéke

A.   TERMÉSZETES SZEMÉLYEK

| (1) | Frank Kakolele Bwambale (alias a) Frank Kakorere, b) Frank Kakorere Bwambale). Állampolgársága: kongói. Tisztsége: Az FARDC tábornoka (2011 júniusa óta megbízatás nélkül). Egyéb információ: a) 2008 januárjában kilépett a CNDP-ből. b) 2011 júniusától Kinshasában (Kongói Demokratikus Köztársaság) tartózkodik. c) 2010 óta részt vett különböző, látszólag a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányának nevében indított, a fegyveres konfliktusból kikerülő övezetek stabilizációs és újjáépítési programjának (Programme de Stabilisation et Reconstruction des Zones Sortant des Conflits Armés – STAREC) részét képező tevékenységekben, köztük 2011 márciusában egy gomai, illetve beni STAREC-misszióban. d) Az RCD-ML volt vezetője. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10. |
| --- | --- |

(1)

Frank Kakolele Bwambale (alias a) Frank Kakorere, b) Frank Kakorere Bwambale). Állampolgársága: kongói. Tisztsége: Az FARDC tábornoka (2011 júniusa óta megbízatás nélkül). Egyéb információ: a) 2008 januárjában kilépett a CNDP-ből. b) 2011 júniusától Kinshasában (Kongói Demokratikus Köztársaság) tartózkodik. c) 2010 óta részt vett különböző, látszólag a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányának nevében indított, a fegyveres konfliktusból kikerülő övezetek stabilizációs és újjáépítési programjának (Programme de Stabilisation et Reconstruction des Zones Sortant des Conflits Armés – STAREC) részét képező tevékenységekben, köztük 2011 márciusában egy gomai, illetve beni STAREC-misszióban. d) Az RCD-ML volt vezetője. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10.

| (2) | Jérôme Kakwavu Bukande (alias a) Jérôme Kakwavu, b) Commandant Jérôme). Rendfokozata: tábornok. Állampolgársága: kongói. Egyéb információ: a) Az UCD/FAPC korábbi elnöke. b) 2011 júniusa óta a kinshasai Makala börtönben tartják fogva. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10. |
| --- | --- |

(2)

Jérôme Kakwavu Bukande (alias a) Jérôme Kakwavu, b) Commandant Jérôme). Rendfokozata: tábornok. Állampolgársága: kongói. Egyéb információ: a) Az UCD/FAPC korábbi elnöke. b) 2011 júniusa óta a kinshasai Makala börtönben tartják fogva. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10.

| (3) | Gaston Iyamuremye (alias: a) Rumuli, b) Byiringiro Victor Rumuli, c) Victor Rumuri, d) Michel Byiringiro). Születési dátum: 1948. Születési hely: a) Musanze körzet (Északi Provincia), Ruanda; b) Ruhengeri, Ruanda. Rendfokozata: dandártábornok. Tisztsége: a) Az FDLR elnöke. b) Az FDLR-FOCA második alelnöke. Állampolgársága: ruandai. Egyéb információ: a) 2011 júniusa óta állomáshelye: Kalonge, Észak-Kivu tartomány. b) Számos forrás – köztük az ENSZ BT KDK-val foglalkozó szankciós bizottságának szakértői csoportja – szerint Gaston Iyamuremye az FDLR második alelnöke, valamint az FDLR katonai és politikai vezetőségének központi tagja. c) 2009 decemberéig Gaston Iyamuremye vezette Ignace Murwanashyaka (az FDLR elnöke) irodáját Kibuában (Kongói Demokratikus Köztársaság). Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2010.12.23. |
| --- | --- |

(3)

Gaston Iyamuremye (alias: a) Rumuli, b) Byiringiro Victor Rumuli, c) Victor Rumuri, d) Michel Byiringiro). Születési dátum: 1948. Születési hely: a) Musanze körzet (Északi Provincia), Ruanda; b) Ruhengeri, Ruanda. Rendfokozata: dandártábornok. Tisztsége: a) Az FDLR elnöke. b) Az FDLR-FOCA második alelnöke. Állampolgársága: ruandai. Egyéb információ: a) 2011 júniusa óta állomáshelye: Kalonge, Észak-Kivu tartomány. b) Számos forrás – köztük az ENSZ BT KDK-val foglalkozó szankciós bizottságának szakértői csoportja – szerint Gaston Iyamuremye az FDLR második alelnöke, valamint az FDLR katonai és politikai vezetőségének központi tagja. c) 2009 decemberéig Gaston Iyamuremye vezette Ignace Murwanashyaka (az FDLR elnöke) irodáját Kibuában (Kongói Demokratikus Köztársaság). Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2010.12.23.

| (4) | Germain Katanga. Rendfokozata: tábornok. Állampolgársága: kongói. Egyéb információ: a) A Kongói Demokratikus Köztársaság kormánya 2007.10.18-án átadta a Nemzetközi Büntetőbíróságnak (NBB). b) Az FRPI vezetője. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10. |
| --- | --- |

(4)

Germain Katanga. Rendfokozata: tábornok. Állampolgársága: kongói. Egyéb információ: a) A Kongói Demokratikus Köztársaság kormánya 2007.10.18-án átadta a Nemzetközi Büntetőbíróságnak (NBB). b) Az FRPI vezetője. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10.

| (5) | Thomas Lubanga. Születési helye: Ituri, Kongói Demokratikus Köztársaság. Egyéb információ: a) A kongói hatóságok 2006.3.17-én adták át az NBB-nek. b) Az UPC/L elnöke. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10. |
| --- | --- |

(5)

Thomas Lubanga. Születési helye: Ituri, Kongói Demokratikus Köztársaság. Egyéb információ: a) A kongói hatóságok 2006.3.17-én adták át az NBB-nek. b) Az UPC/L elnöke. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10.

| (6) | Khawa Panga Mandro (alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa, g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro). Születési ideje: 1973.8.20. Születési helye: Bunia, Kongói Demokratikus Köztársaság. Állampolgársága: kongói. Egyéb információ: a) A kongói hatóságok 2005 októberében letartóztatták, a Kisangani Fellebbviteli Bíróság felmentette, ezt követően újabb vádak miatt a kinshasai bíróság elé került. b) 2011 júniusa óta a kinshasai Makala központi börtönben tartják fogva. c) A PUSIC volt elnöke. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10. |
| --- | --- |

(6)

Khawa Panga Mandro (alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa, g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro). Születési ideje: 1973.8.20. Születési helye: Bunia, Kongói Demokratikus Köztársaság. Állampolgársága: kongói. Egyéb információ: a) A kongói hatóságok 2005 októberében letartóztatták, a Kisangani Fellebbviteli Bíróság felmentette, ezt követően újabb vádak miatt a kinshasai bíróság elé került. b) 2011 júniusa óta a kinshasai Makala központi börtönben tartják fogva. c) A PUSIC volt elnöke. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10.

| (7) | Callixte Mbarushimana. Születési ideje: 1963.7.24. Születési helye: Ndusu/Ruhengeri, Északi Provincia, Ruanda. Állampolgársága: ruandai. Egyéb információ: a) Az FLDR-csapatok által a Kivu tartományokban 2009-ben elkövetett háborús bűncselekmények és emberiesség elleni bűncselekmények miatt kiadott NBB-elfogatóparancs alapján 2010. október 3-án Párizsban letartóztatták, majd 2011. január 25-én átszállították Hágába. b) Letartóztatásáig az FDLR ügyvezető titkára és az FDLR vezető katonai parancsnokságának alelnöke volt. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2009.3.21. |
| --- | --- |

(7)

Callixte Mbarushimana. Születési ideje: 1963.7.24. Születési helye: Ndusu/Ruhengeri, Északi Provincia, Ruanda. Állampolgársága: ruandai. Egyéb információ: a) Az FLDR-csapatok által a Kivu tartományokban 2009-ben elkövetett háborús bűncselekmények és emberiesség elleni bűncselekmények miatt kiadott NBB-elfogatóparancs alapján 2010. október 3-án Párizsban letartóztatták, majd 2011. január 25-én átszállították Hágába. b) Letartóztatásáig az FDLR ügyvezető titkára és az FDLR vezető katonai parancsnokságának alelnöke volt. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2009.3.21.

| (8) | Iruta Douglas Mpamo (alias a) Mpano, b) Douglas Iruta Mpamo). Születési ideje: a) 1965.12.28., b) 1965.12.29. Születési helye: a) Bashali, Masisi, Kongói Demokratikus Köztársaság (az a) pontban említett születési időre vonatkozik), b) Goma, Kongói Demokratikus Köztársaság (a b) pontban említett születési időre vonatkozik), c) Uvira. Állampolgársága: kongói. Egyéb információ: a) 2011 júniusától a ruandai Gisenyiben tartózkodik. b) A Compagnie Aérienne des Grands Lacs és a Great Lakes Business Company tulajdonosa/igazgatója. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10. |
| --- | --- |

(8)

Iruta Douglas Mpamo (alias a) Mpano, b) Douglas Iruta Mpamo). Születési ideje: a) 1965.12.28., b) 1965.12.29. Születési helye: a) Bashali, Masisi, Kongói Demokratikus Köztársaság (az a) pontban említett születési időre vonatkozik), b) Goma, Kongói Demokratikus Köztársaság (a b) pontban említett születési időre vonatkozik), c) Uvira. Állampolgársága: kongói. Egyéb információ: a) 2011 júniusától a ruandai Gisenyiben tartózkodik. b) A Compagnie Aérienne des Grands Lacs és a Great Lakes Business Company tulajdonosa/igazgatója. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10.

| (9) | Sylvestre Mudacumura (alias a) Radja, b) Mupenzi Bernard, c) General Major Mupenzi, d) General Mudacumura). Rendfokozata: a) Az FDLR-FOCA katonai parancsnoka. b) A FOCA legfőbb katonai parancsnokságának első politikai alelnöke és vezetője. Állampolgársága: ruandai. Egyéb információ: Állomáshelye 2011 júniusa óta: kikomai erdő (Bogoyi közelében, Walikale, Észak-Kivu). Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10. |
| --- | --- |

(9)

Sylvestre Mudacumura (alias a) Radja, b) Mupenzi Bernard, c) General Major Mupenzi, d) General Mudacumura). Rendfokozata: a) Az FDLR-FOCA katonai parancsnoka. b) A FOCA legfőbb katonai parancsnokságának első politikai alelnöke és vezetője. Állampolgársága: ruandai. Egyéb információ: Állomáshelye 2011 júniusa óta: kikomai erdő (Bogoyi közelében, Walikale, Észak-Kivu). Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10.

| (10) | Leodomir Mugaragu (alias a) Manzi Leon, b) Leo Manzi). Születési dátum: a) 1954, b) 1953. Születési hely: a) Kigali, Ruanda, b) Rushashi (Északi Provincia), Ruanda. Tisztsége: Az FDLR-FOCA igazgatással megbízott vezérkari főnöke. Egyéb információ: a) Nyílt forrásból és hivatalos jelentésekből származó információk szerint Leodomir Mugaragu az FDLR fegyveres szárnyának, a Forces Combattantes Abucunguzi/Combatant Force for the Liberation of Rwanda (FOCA) vezérkari főnöke. b) Hivatalos jelentések szerint Mugaragu az FDLR KDK keleti részén folytatott katonai hadműveleteinek legfőbb tervezője. c) Állomáshelye 2011 júniusa óta: az FDLR főhadiszállása a kikomai erdőben (Bogoyi, Walikale, Észak-Kivu). Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2010.12.23. |
| --- | --- |

(10)

Leodomir Mugaragu (alias a) Manzi Leon, b) Leo Manzi). Születési dátum: a) 1954, b) 1953. Születési hely: a) Kigali, Ruanda, b) Rushashi (Északi Provincia), Ruanda. Tisztsége: Az FDLR-FOCA igazgatással megbízott vezérkari főnöke. Egyéb információ: a) Nyílt forrásból és hivatalos jelentésekből származó információk szerint Leodomir Mugaragu az FDLR fegyveres szárnyának, a Forces Combattantes Abucunguzi/Combatant Force for the Liberation of Rwanda (FOCA) vezérkari főnöke. b) Hivatalos jelentések szerint Mugaragu az FDLR KDK keleti részén folytatott katonai hadműveleteinek legfőbb tervezője. c) Állomáshelye 2011 júniusa óta: az FDLR főhadiszállása a kikomai erdőben (Bogoyi, Walikale, Észak-Kivu). Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2010.12.23.

| (11) | Leopold Mujyambere (alias a) Musenyeri, b) Achille, c) Frere Petrus Ibrahim). Születési ideje: a) 1962.3.17., b) 1966 (vélhetően). Születési helye: Kigali, Ruanda. Állampolgársága: ruandai. Egyéb információ: a) 2011 júniusa óta az FDLR-FOCA dél-kivui műveleti körzetének (jelenlegi elnevezése: »Amazon«) parancsnoka. b) Állomáshelye: Nyakaleke (Mwengától dél-keletre, Dél-Kivu). Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2009.3.21. |
| --- | --- |

(11)

Leopold Mujyambere (alias a) Musenyeri, b) Achille, c) Frere Petrus Ibrahim). Születési ideje: a) 1962.3.17., b) 1966 (vélhetően). Születési helye: Kigali, Ruanda. Állampolgársága: ruandai. Egyéb információ: a) 2011 júniusa óta az FDLR-FOCA dél-kivui műveleti körzetének (jelenlegi elnevezése: »Amazon«) parancsnoka. b) Állomáshelye: Nyakaleke (Mwengától dél-keletre, Dél-Kivu). Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2009.3.21.

| (12) | Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Titulusa: Dr. Születési ideje: 1963.5.14. Születési helye: a) Butera, Ruanda; b) Ngoma, Butare, Ruanda. Állampolgársága: ruandai. Egyéb információ: a) Az FDLR elnöke és az FDLR fegyveres erőinek legfőbb parancsnoka. b) 2009. november 17-én a német hatóságok letartóztatták. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10. |
| --- | --- |

(12)

Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Titulusa: Dr. Születési ideje: 1963.5.14. Születési helye: a) Butera, Ruanda; b) Ngoma, Butare, Ruanda. Állampolgársága: ruandai. Egyéb információ: a) Az FDLR elnöke és az FDLR fegyveres erőinek legfőbb parancsnoka. b) 2009. november 17-én a német hatóságok letartóztatták. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10.

| (13) | Straton Musoni (alias I.O. Musoni). Születési ideje: a) 1961.4.6., b) 1961.6.4. Születési helye: Mugambazi, Kigali, Ruanda. Állampolgársága: ruandai. Egyéb információ: a) 2009. november 17-én a német hatóságok letartóztatták. b) Az FDLR első alelnöki posztjáról leváltották. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2007.4.13. |
| --- | --- |

(13)

Straton Musoni (alias I.O. Musoni). Születési ideje: a) 1961.4.6., b) 1961.6.4. Születési helye: Mugambazi, Kigali, Ruanda. Állampolgársága: ruandai. Egyéb információ: a) 2009. november 17-én a német hatóságok letartóztatták. b) Az FDLR első alelnöki posztjáról leváltották. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2007.4.13.

| (14) | Jules Mutebutsi (alias a) Jules Mutebusi, b) Jules Mutebuzi, c) Colonel Mutebutsi). Születési helye: 1964, Minembwe, Dél-Kivu, Kongói Demokratikus Köztársaság. Állampolgársága: kongói. Egyéb információ: a) Az FARDC tizedik katonai körzetének korábbi körzeti katonai parancsnokhelyettese. b) 2007 decemberében a ruandai hatóságok letartóztatták, azóta korlátozott szabadságban él Kigaliban (nem hagyhatja el az országot). Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10. |
| --- | --- |

(14)

Jules Mutebutsi (alias a) Jules Mutebusi, b) Jules Mutebuzi, c) Colonel Mutebutsi). Születési helye: 1964, Minembwe, Dél-Kivu, Kongói Demokratikus Köztársaság. Állampolgársága: kongói. Egyéb információ: a) Az FARDC tizedik katonai körzetének korábbi körzeti katonai parancsnokhelyettese. b) 2007 decemberében a ruandai hatóságok letartóztatták, azóta korlátozott szabadságban él Kigaliban (nem hagyhatja el az országot). Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10.

| (15) | Mathieu Chui Ngudjolo (alias Cui Ngudjolo). Egyéb információ: a) A MONUC 2003 októberében Buniában letartóztatta. b) A Kongói Demokratikus Köztársaság kormánya 2008. február 7-én átadta a Nemzetközi Büntetőbíróságnak (NBB). Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10. |
| --- | --- |

(15)

Mathieu Chui Ngudjolo (alias Cui Ngudjolo). Egyéb információ: a) A MONUC 2003 októberében Buniában letartóztatta. b) A Kongói Demokratikus Köztársaság kormánya 2008. február 7-én átadta a Nemzetközi Büntetőbíróságnak (NBB). Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10.

| (16) | Floribert Ngabu Njabu (alias a) Floribert Njabu, b) Floribert Ndjabu, c) Floribert Ngabu, d) Ndjabu). Egyéb információ: a) az FNI elnöke. b) 2005 márciusa óta házi őrizetben van Kinshasában. c) 2011. március 27-én átszállították Hágába, hogy az NBB tárgyalásain tanúskodjon. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10. |
| --- | --- |

(16)

Floribert Ngabu Njabu (alias a) Floribert Njabu, b) Floribert Ndjabu, c) Floribert Ngabu, d) Ndjabu). Egyéb információ: a) az FNI elnöke. b) 2005 márciusa óta házi őrizetben van Kinshasában. c) 2011. március 27-én átszállították Hágába, hogy az NBB tárgyalásain tanúskodjon. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10.

| (17) | Laurent Nkunda (alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) Laurent Nkunda Batware, e) General Nkunda, f) Nkunda Mihigo Laurent, g) Chairman, h) Papa Six). Születési ideje: a) 1967.2.6., b) 1967.2.2. Születési helye: Észak-Kivu/Rutshuru, Kongói Demokratikus Köztársaság (az a) pontban említett születési dátumra vonatkozik). Állampolgársága: kongói. Egyéb információ: a) Az RCD-G volt tábornoka. b) 2006-ban a Nemzeti Kongresszus a Nép Védelméért alapító tagja. c) 1998 és 2006 között a Nemzeti Tömörülés a Kongói Demokráciáért magas rangú tisztje – Goma (RCD-G) d) 1992 és 1998 között a Ruandai Hazafias Front (RPF) tisztje. e) A ruandai hatóságok 2009 januárjában tartóztatták le. Ezt követően más kapta meg a CNDP parancsnoki tisztségét. f) Házi őrizetben tartják Kigaliban. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10. |
| --- | --- |

(17)

Laurent Nkunda (alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) Laurent Nkunda Batware, e) General Nkunda, f) Nkunda Mihigo Laurent, g) Chairman, h) Papa Six). Születési ideje: a) 1967.2.6., b) 1967.2.2. Születési helye: Észak-Kivu/Rutshuru, Kongói Demokratikus Köztársaság (az a) pontban említett születési dátumra vonatkozik). Állampolgársága: kongói. Egyéb információ: a) Az RCD-G volt tábornoka. b) 2006-ban a Nemzeti Kongresszus a Nép Védelméért alapító tagja. c) 1998 és 2006 között a Nemzeti Tömörülés a Kongói Demokráciáért magas rangú tisztje – Goma (RCD-G) d) 1992 és 1998 között a Ruandai Hazafias Front (RPF) tisztje. e) A ruandai hatóságok 2009 januárjában tartóztatták le. Ezt követően más kapta meg a CNDP parancsnoki tisztségét. f) Házi őrizetben tartják Kigaliban. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10.

| (18) | Félicien Nsanzubukire (alias Fred Irakeza). Tisztsége: Az FDLR-FOCA első zászlóaljparancsnoka (állomáshelye a dél-kivui Uvira-Sange körzetben található.) Születési dátum: 1967. Születési helye: Murama, Kinyinya, Rubungo, Kigali, Ruanda. Állampolgársága: ruandai. Egyéb információ: a) Legalább 1994-től az FDLR tagja, és 1998 októbere óta a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén tevékenykedik. b) Állomáshelye 2011 júniusa óta Magunda (Mwenga terület, Dél-Kivu). Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2010.12.23. |
| --- | --- |

(18)

Félicien Nsanzubukire (alias Fred Irakeza). Tisztsége: Az FDLR-FOCA első zászlóaljparancsnoka (állomáshelye a dél-kivui Uvira-Sange körzetben található.) Születési dátum: 1967. Születési helye: Murama, Kinyinya, Rubungo, Kigali, Ruanda. Állampolgársága: ruandai. Egyéb információ: a) Legalább 1994-től az FDLR tagja, és 1998 októbere óta a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén tevékenykedik. b) Állomáshelye 2011 júniusa óta Magunda (Mwenga terület, Dél-Kivu). Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2010.12.23.

| (19) | Pacifique Ntawunguka (alias a) Colonel Omega, b) Nzeri, c) Israel, d) Pacifique Ntawungula). Tisztsége: Az FDLR-FOCA észak-kivui »SONOKI« műveleti körzetének parancsnoka. Születési ideje: a) 1964.1.1., b) 1964 (vélhetően). Születési helye: Gaseke, Gisenyi Provincia, Ruanda. Állampolgársága: ruandai. Egyéb információ: Állomáshelye 2011 júniusa óta: Matembe, Észak-Kivu. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2009.3.21. |
| --- | --- |

(19)

Pacifique Ntawunguka (alias a) Colonel Omega, b) Nzeri, c) Israel, d) Pacifique Ntawungula). Tisztsége: Az FDLR-FOCA észak-kivui »SONOKI« műveleti körzetének parancsnoka. Születési ideje: a) 1964.1.1., b) 1964 (vélhetően). Születési helye: Gaseke, Gisenyi Provincia, Ruanda. Állampolgársága: ruandai. Egyéb információ: Állomáshelye 2011 júniusa óta: Matembe, Észak-Kivu. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2009.3.21.

| (20) | James Nyakuni. Állampolgársága: ugandai. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10. |
| --- | --- |

(20)

James Nyakuni. Állampolgársága: ugandai. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10.

| (21) | Stanislas Nzeyimana (alias a) Deogratias Bigaruka Izabayo, b) Bigaruka, c) Bigurura, d) Izabayo Deo, e) Jules Mateso Mlamba). Tisztsége: Az FDLR-FOCA helyettes parancsnoka. Születési ideje: a) 1966.1.1., b) 1967 (vélhetően), c) 1966.8.28. Születési helye: Mugusa (Butare), Ruanda. Állampolgársága: ruandai. Egyéb információ: Állomáshelye 2011 júniusa óta:Mukoberwa, Észak-Kivu. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2009.3.21. |
| --- | --- |

(21)

Stanislas Nzeyimana (alias a) Deogratias Bigaruka Izabayo, b) Bigaruka, c) Bigurura, d) Izabayo Deo, e) Jules Mateso Mlamba). Tisztsége: Az FDLR-FOCA helyettes parancsnoka. Születési ideje: a) 1966.1.1., b) 1967 (vélhetően), c) 1966.8.28. Születési helye: Mugusa (Butare), Ruanda. Állampolgársága: ruandai. Egyéb információ: Állomáshelye 2011 júniusa óta:Mukoberwa, Észak-Kivu. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2009.3.21.

| (22) | Dieudonné Ozia Mazio (alias a) Ozia Mazio, b) Omari, c) Mr Omari). Tisztsége: Az FEC elnöke az Aru területen. Születési ideje: 1949.6.6. Születési helye: Ariwara, Kongói Demokratikus Köztársaság. Állampolgársága: kongói. Egyéb információ: Valószínűleg elhunyt 2008. szeptember 23-án Ariwarában. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10. |
| --- | --- |

(22)

Dieudonné Ozia Mazio (alias a) Ozia Mazio, b) Omari, c) Mr Omari). Tisztsége: Az FEC elnöke az Aru területen. Születési ideje: 1949.6.6. Születési helye: Ariwara, Kongói Demokratikus Köztársaság. Állampolgársága: kongói. Egyéb információ: Valószínűleg elhunyt 2008. szeptember 23-án Ariwarában. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10.

| (23) | Bosco Taganda (alias a) Bosco Ntaganda, b) Bosco Ntagenda, c) General Taganda, d) Lydia, e) Terminator, f) Tango, g) Tango Romeo, h) Major). Rendfokozata: dandártábornok. Tisztsége: 2009 januárja óta gyakorlatilag ő az FDLR ellen irányuló észak- és dél-kivui egymást követő műveletek (»Umoja Wetu«, »Kimia II« és »Amani Leo«) parancsnokhelyettese. Állampolgársága: kongói. Születési ideje: a) 1973, b) 1974. Születési helye: Bigogwe, Ruanda. Egyéb információ: a) Gyerekkorában Nyamitabába (Masisi terület, Észak-Kivu) költözött. b) 2011 júniusa óta Gomában tartózkodik, és nagy farmok birtokosa Ngungu-körzetben (Masisi terület, Észak-Kivu). c) Az ituri békemegállapodásokat követően a 2004. december 11-i elnöki rendelettel az FARDC dandártábornokává nevezték ki. d) A CNDP korábbi vezérkari főnöke, majd Laurent Nkunda 2009 januári letartóztatását követően a CNDP katonai parancsnoka. e) Az UPC/L katonai parancsnoka. f) A CNDP vezérkari főnöke. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10. |
| --- | --- |

(23)

Bosco Taganda (alias a) Bosco Ntaganda, b) Bosco Ntagenda, c) General Taganda, d) Lydia, e) Terminator, f) Tango, g) Tango Romeo, h) Major). Rendfokozata: dandártábornok. Tisztsége: 2009 januárja óta gyakorlatilag ő az FDLR ellen irányuló észak- és dél-kivui egymást követő műveletek (»Umoja Wetu«, »Kimia II« és »Amani Leo«) parancsnokhelyettese. Állampolgársága: kongói. Születési ideje: a) 1973, b) 1974. Születési helye: Bigogwe, Ruanda. Egyéb információ: a) Gyerekkorában Nyamitabába (Masisi terület, Észak-Kivu) költözött. b) 2011 júniusa óta Gomában tartózkodik, és nagy farmok birtokosa Ngungu-körzetben (Masisi terület, Észak-Kivu). c) Az ituri békemegállapodásokat követően a 2004. december 11-i elnöki rendelettel az FARDC dandártábornokává nevezték ki. d) A CNDP korábbi vezérkari főnöke, majd Laurent Nkunda 2009 januári letartóztatását követően a CNDP katonai parancsnoka. e) Az UPC/L katonai parancsnoka. f) A CNDP vezérkari főnöke. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10.

| (24) | Innocent Zimurinda (alias Zimulinda). Rendfokozata: alezredes. Születési dátum: a) 1972.9.1., b) 1975. Születési hely: Ngungu, Masisi terület, Észak-Kivu Tartomány, Kongói Demokratikus Köztársaság. Rendfokozata: Ezredes. Állampolgársága: kongói. Egyéb információ: a) 2009-ben alezredesként lép be az FARDC-be. Az FARDC csendőrparancsnoka a »Kimia II« műveletben, állomáshelye: Ngungu-terület. b) 2009 júliusában ezredessé léptetik elő, és az FARDC körzetparancsnoka lesz Ngunguban. Ezt követően körzetparancsnok Kitchangában a „Kimia II” és az »Amani Leo« FARDC-műveletekben. c) Bár neve nem szerepel az FARDC magas rangú tisztjeinek kinevezéséről szóló 2010. december 31-i elnöki rendeletben, a gyakorlatban mégis megtartja az FARDC 22. körzetének (Kitchanga) parancsnoki beosztását, továbbá viseli az FARDC-ben szerzett új rangját és egyenruháját. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2010.12.23. |
| --- | --- |

(24)

Innocent Zimurinda (alias Zimulinda). Rendfokozata: alezredes. Születési dátum: a) 1972.9.1., b) 1975. Születési hely: Ngungu, Masisi terület, Észak-Kivu Tartomány, Kongói Demokratikus Köztársaság. Rendfokozata: Ezredes. Állampolgársága: kongói. Egyéb információ: a) 2009-ben alezredesként lép be az FARDC-be. Az FARDC csendőrparancsnoka a »Kimia II« műveletben, állomáshelye: Ngungu-terület. b) 2009 júliusában ezredessé léptetik elő, és az FARDC körzetparancsnoka lesz Ngunguban. Ezt követően körzetparancsnok Kitchangában a „Kimia II” és az »Amani Leo« FARDC-műveletekben. c) Bár neve nem szerepel az FARDC magas rangú tisztjeinek kinevezéséről szóló 2010. december 31-i elnöki rendeletben, a gyakorlatban mégis megtartja az FARDC 22. körzetének (Kitchanga) parancsnoki beosztását, továbbá viseli az FARDC-ben szerzett új rangját és egyenruháját. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2010.12.23.

B.   JOGI SZEMÉLYEK, SZERVEZETEK ÉS SZERVEK

| (1) | Butembo Airlines (alias BAL). Címe: Butembo, Kongói Demokratikus Köztársaság. Egyéb információ: A BAL 2008 decembere óta nem rendelkezik légijármű-üzemeltetési engedéllyel a KDK területén. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2007.4.13. |
| --- | --- |

(1)

Butembo Airlines (alias BAL). Címe: Butembo, Kongói Demokratikus Köztársaság. Egyéb információ: A BAL 2008 decembere óta nem rendelkezik légijármű-üzemeltetési engedéllyel a KDK területén. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2007.4.13.

| (2) | Congomet Trading House. Címe: Butembo, Észak-Kivu, Kongói Demokratikus Köztársaság. Egyéb információ: a) Megszűnt mint aranykereskedéssel foglalkozó butemboi (Észak-Kivu) kereskedőház. b) Korábban CONGOCOM-ként szerepelt a jegyzékben. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2007.4.13. |
| --- | --- |

(2)

Congomet Trading House. Címe: Butembo, Észak-Kivu, Kongói Demokratikus Köztársaság. Egyéb információ: a) Megszűnt mint aranykereskedéssel foglalkozó butemboi (Észak-Kivu) kereskedőház. b) Korábban CONGOCOM-ként szerepelt a jegyzékben. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2007.4.13.

| (3) | Compagnie Aérienne des Grands Lacs (CAGL), (alias Great Lakes Business Company (GLBC)). Címe: a) CAGL: Avenue President Mobutu, Goma, (a CAGL a következő helyen is rendelkezik irodával: Gisenyi, Ruanda). b) GLBC: PO Box 315, Goma, Kongói Demokratikus Köztársaság (a GLBC a következő helyen is rendelkezik irodával: Gisenyi, Ruanda). Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2007.4.13. |
| --- | --- |

(3)

Compagnie Aérienne des Grands Lacs (CAGL), (alias Great Lakes Business Company (GLBC)). Címe: a) CAGL: Avenue President Mobutu, Goma, (a CAGL a következő helyen is rendelkezik irodával: Gisenyi, Ruanda). b) GLBC: PO Box 315, Goma, Kongói Demokratikus Köztársaság (a GLBC a következő helyen is rendelkezik irodával: Gisenyi, Ruanda). Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2007.4.13.

| (4) | Machanga Ltd. Címe: Kampala, Uganda. Egyéb információ: a) Aranyexportáló vállalat (igazgatók: Rajendra Kumar Vaya és Hirendra M. Vaya). b) A Machangához tartozó és az Emirates Gold számláján lévő vagyoni eszközöket 2010-ben a Bank of Nova Scotia Mocatta (UK) befagyasztotta. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2007.4.13. |
| --- | --- |

(4)

Machanga Ltd. Címe: Kampala, Uganda. Egyéb információ: a) Aranyexportáló vállalat (igazgatók: Rajendra Kumar Vaya és Hirendra M. Vaya). b) A Machangához tartozó és az Emirates Gold számláján lévő vagyoni eszközöket 2010-ben a Bank of Nova Scotia Mocatta (UK) befagyasztotta. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2007.4.13.

| (5) | Tous Pour la Paix et le Développement (alias TPD). Címe: Goma, Észak-Kivu, Kongói Demokratikus Köztársaság. Egyéb információ: a) A TPD nem kormányzati szervezet. b) Goma, tartományi bizottságokkal Dél-Kivuban, Nyugat-Kasaiban, Kelet-Kasaiban és Maniemában. c) 2008-ban hivatalosan felfüggesztette összes tevékenységét. d) A gyakorlatban azonban 2011 júniusa óta a TPD irodái nyitva vannak és szerepet vállalnak a belső menekültek visszatérésével kapcsolatos ügyekben, a közösségek közötti megbékélésre irányuló kezdeményezésekben, a földterületekkel kapcsolatos konfliktusok rendezésében stb. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10. |
| --- | --- |

(5)

Tous Pour la Paix et le Développement (alias TPD). Címe: Goma, Észak-Kivu, Kongói Demokratikus Köztársaság. Egyéb információ: a) A TPD nem kormányzati szervezet. b) Goma, tartományi bizottságokkal Dél-Kivuban, Nyugat-Kasaiban, Kelet-Kasaiban és Maniemában. c) 2008-ban hivatalosan felfüggesztette összes tevékenységét. d) A gyakorlatban azonban 2011 júniusa óta a TPD irodái nyitva vannak és szerepet vállalnak a belső menekültek visszatérésével kapcsolatos ügyekben, a közösségek közötti megbékélésre irányuló kezdeményezésekben, a földterületekkel kapcsolatos konfliktusok rendezésében stb. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2005.11.10.

| (6) | Uganda Commercial Impex (UCI) Ltd. Címe: a) Kajoka Street, Kisemente, Kampala, Uganda, b) PO Box 22709, Kampala, Uganda. Egyéb információ: a) Aranyexportáló vállalat (korábbi igazgatói: Kunal Lodhia és J.V. Lodhia). b) Az ugandai hatóságok 2011 januárjában értesítették a szankcióbizottságot, hogy miután az UCI pénzügyi holdingtársaságai adómentességet kaptak, az Emirates Gold visszafizette az UCI adósságát a kampalai Crane Bank részére, és ezt követően az UCI számláit véglegesen megszüntették. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2007.4.13.” |
| --- | --- |

(6)

Uganda Commercial Impex (UCI) Ltd. Címe: a) Kajoka Street, Kisemente, Kampala, Uganda, b) PO Box 22709, Kampala, Uganda. Egyéb információ: a) Aranyexportáló vállalat (korábbi igazgatói: Kunal Lodhia és J.V. Lodhia). b) Az ugandai hatóságok 2011 januárjában értesítették a szankcióbizottságot, hogy miután az UCI pénzügyi holdingtársaságai adómentességet kaptak, az Emirates Gold visszafizette az UCI adósságát a kampalai Crane Bank részére, és ezt követően az UCI számláit véglegesen megszüntették. Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett megjelölés dátuma: 2007.4.13.”

---

| 1.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 285/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 285/6

---

A BIZOTTSÁG 1098/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. október 27.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Image (Jinxiang Da Suan) [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában a Kínai Népköztársaság kérelmét (2) a „

  (Jinxiang Da Suan)” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Image

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. október 27-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Dacian CIOLOȘ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL C 37., 2011.2.5., 20. o.

2

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.6. osztály.   Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG

Image (Jinxiang Da Suan) (OFJ)

---

| 1.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 285/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 285/8

---

A BIZOTTSÁG 1099/2011/EU RENDELETE

(2011. október 27.)

a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIf és VIIg övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2011. évre történő meghatározásáról szóló, 2011. január 18-i 57/2011/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2011. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2011. évre történő meghatározásáról szóló, 2011. január 18-i 57/2011/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2011. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2011-re megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2011-re megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2011. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve tilos különösen az e hajók által kifogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, kirakása, átrakása és kirakodása.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. október 27-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Lowri EVANS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  HL L 24., 2011.1.27., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 59/T&Q |
| --- | --- |
| Tagállam | Belgium |
| Állomány | PLE/7FG. |
| Faj | Sima lepényhal (Pleuronectes platessa) |
| Terület | VIIf és VIIg |
| Időpont | 2011.10.1. |

Szám

59/T&Q

Tagállam

Belgium

Állomány

PLE/7FG.

Faj

Sima lepényhal (Pleuronectes platessa)

Terület

VIIf és VIIg

Időpont

2011.10.1.

---

| 1.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 285/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 285/10

---

A BIZOTTSÁG 1100/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. október 31.)

az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a dikamba, a difenokonazol és az imazakin hatóanyagok jóváhagyási feltételeinek tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A dikamba, a difenokonazol és az imazakin hatóanyagokat a 2008/69/EK bizottsági irányelvvel (2) vették fel a 91/414/EGK irányelv (3) I. mellékletébe a 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram harmadik szakaszának végrehajtásáról szóló további részletes szabályok megállapításáról és a 451/2000/EK rendelet módosításáról szóló, 2002. augusztus 14-i 1490/2002/EK bizottsági rendelet (4) 11b. cikkében előírt eljárásnak megfelelően. Mivel a 91/414/EGK irányelvet felváltotta az 1107/2009/EK rendelet, ezek az anyagok az említett rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagoknak tekintendők és az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. május 25-i 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) mellékletének A. részében szerepelnek. |
| --- | --- |

(1)

A dikamba, a difenokonazol és az imazakin hatóanyagokat a 2008/69/EK bizottsági irányelvvel (2) vették fel a 91/414/EGK irányelv (3) I. mellékletébe a 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram harmadik szakaszának végrehajtásáról szóló további részletes szabályok megállapításáról és a 451/2000/EK rendelet módosításáról szóló, 2002. augusztus 14-i 1490/2002/EK bizottsági rendelet (4) 11b. cikkében előírt eljárásnak megfelelően. Mivel a 91/414/EGK irányelvet felváltotta az 1107/2009/EK rendelet, ezek az anyagok az említett rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagoknak tekintendők és az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. május 25-i 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) mellékletének A. részében szerepelnek.

| (2) | Az 1490/2002/EK rendelet 12a. cikkének megfelelően az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2010. december 17-én benyújtotta a Bizottságnak a difenokonazolra (6), a dikambára (7) és az imazakinra (8) vonatkozó, szakmai vizsgálatokból levont következtetéseit. E következtetéseket a Bizottság a tagállamokkal közösen az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében megvizsgálta, majd a difenokonazolról, a dikambáról és az imazakinról szóló bizottsági vizsgálati jelentés formájában 2011. szeptember 27-én véglegesítette. |
| --- | --- |

(2)

Az 1490/2002/EK rendelet 12a. cikkének megfelelően az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2010. december 17-én benyújtotta a Bizottságnak a difenokonazolra (6), a dikambára (7) és az imazakinra (8) vonatkozó, szakmai vizsgálatokból levont következtetéseit. E következtetéseket a Bizottság a tagállamokkal közösen az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében megvizsgálta, majd a difenokonazolról, a dikambáról és az imazakinról szóló bizottsági vizsgálati jelentés formájában 2011. szeptember 27-én véglegesítette.

| (3) | Az 1107/2009/EK rendelet 12. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság felkérte a bejelentőket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a Hatóság következtetéseivel kapcsolatosan. Az említett rendelet 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság továbbá felkérte a bejelentőket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a dikambáról, a difenokonazolról és az imazakinról szóló jelentéstervezettel kapcsolatosan. A bejelentők benyújtották észrevételeiket, amelyeket körültekintően megvizsgáltak. |
| --- | --- |

(3)

Az 1107/2009/EK rendelet 12. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság felkérte a bejelentőket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a Hatóság következtetéseivel kapcsolatosan. Az említett rendelet 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság továbbá felkérte a bejelentőket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a dikambáról, a difenokonazolról és az imazakinról szóló jelentéstervezettel kapcsolatosan. A bejelentők benyújtották észrevételeiket, amelyeket körültekintően megvizsgáltak.

| (4) | Megállapítást nyert, hogy a dikamba, a difenokonazol és az imazakin hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagoknak tekintendők. |
| --- | --- |

(4)

Megállapítást nyert, hogy a dikamba, a difenokonazol és az imazakin hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagoknak tekintendők.

| (5) | Az 1107/2009/EK rendelet 6. cikkével összefüggésben, a 13. cikkének (2) bekezdése alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében szükség van a dikamba, a difenokonazol és az imazakin jóváhagyási feltételeinek módosítására. Különösen indokolt további megerősítő információkat kérni. |
| --- | --- |

(5)

Az 1107/2009/EK rendelet 6. cikkével összefüggésben, a 13. cikkének (2) bekezdése alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében szükség van a dikamba, a difenokonazol és az imazakin jóváhagyási feltételeinek módosítására. Különösen indokolt további megerősítő információkat kérni.

| (6) | Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | A rendelet alkalmazását megelőzően megfelelő időt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok, a bejelentők és a növényvédő szerek engedélyének jogosultjai felkészülhessenek a hatóanyag jóváhagyási feltételeinek módosításából fakadó követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(7)

A rendelet alkalmazását megelőzően megfelelő időt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok, a bejelentők és a növényvédő szerek engedélyének jogosultjai felkészülhessenek a hatóanyag jóváhagyási feltételeinek módosításából fakadó követelmények teljesítésére.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. része e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2012. május 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. október 31-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  HL L 172., 2008.7.2., 9. o.

2

(3)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

3

(4)  HL L 224., 2002.8.21., 23. o.

4

(5)  HL L 153., 2011.6.11., 1. o.

5

(6)  Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance difenoconazole. (A difenokonazol hatóanyag esetében felmerülő kockázatok felméréséről készült, peszticideket vizsgáló szakértői értékelésből levont következtetés.) EFSA Journal 2011; 9(1):1967. [71. oldal]. doi:10.2903/j.efsa.2011.1967. Elektronikus formátumban lásd: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

6

(7)  Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dicamba. (A dikamba hatóanyag esetében felmerülő kockázatok felméréséről készült, peszticideket vizsgáló szakértői értékelésből levont következtetés.) EFSA Journal 2011; 9(1):1965. [52. o.] doi:10.2903/j.efsa.2011.1965. Elektronikus formátumban lásd: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

7

(8)  Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance imazaquin. (Az imazakin hatóanyag esetében felmerülő kockázatok felméréséről szóló, peszticideket vizsgáló szakértői értékelésből levont következtetés.) EFSA Journal 2011; 9(1):1968. [57. oldal]. doi:10.2903/j.efsa.2011.1968. Elektronikus formátumban lásd: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

8

---

MELLÉKLET

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. része az alábbiak szerint módosul:

| 1. | A dikambára vonatkozó 172. sor helyébe a következő lép:











  Szám | Közhasználatú név, Azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „172 | Dikamba
  CAS-szám: 1918-00-9
  CIPAC-szám: 85 | 3,6-diklór-2-metoxi-benzoesav | ≥ 850 g/kg | 2009. január 1. | 2018. december 31. | A.   RÉSZ
  Kizárólag gyomirtó szerként engedélyezhető.
  B.   RÉSZ
  Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottságban 2011. szeptember 27-én véglegesített, a dikambáról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a nem célzott növények védelmére.
  A használati feltételek között adott esetben szerepelniük kell kockázatcsökkentő intézkedéseknek.
  A bejelentő megerősítő információt nyújt be az alábbiakról:






  a) | a talajinkubációs kísérletben képződött talajátalakulási termékek csoportjának minőségi és mennyiségi meghatározása; |

1.

A dikambára vonatkozó 172. sor helyébe a következő lép:

Szám

Közhasználatú név, Azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

„172

Dikamba

CAS-szám: 1918-00-9

CIPAC-szám: 85

3,6-diklór-2-metoxi-benzoesav

≥ 850 g/kg

2009. január 1.

2018. december 31.

A.   RÉSZ

Kizárólag gyomirtó szerként engedélyezhető.

B.   RÉSZ

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottságban 2011. szeptember 27-én véglegesített, a dikambáról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a nem célzott növények védelmére.

A használati feltételek között adott esetben szerepelniük kell kockázatcsökkentő intézkedéseknek.

A bejelentő megerősítő információt nyújt be az alábbiakról:

a)

a talajinkubációs kísérletben képződött talajátalakulási termékek csoportjának minőségi és mennyiségi meghatározása;

| b) | a hatóanyag az atmoszférában nagy távolságra történő terjedésének lehetősége. |
| --- | --- |

b)

a hatóanyag az atmoszférában nagy távolságra történő terjedésének lehetősége.

A bejelentő 2013. november 30-ig benyújtja ezeket az információkat a tagállamoknak, a Bizottságnak és a Hatóságnak.”

| 2. | A difenokonazolra vonatkozó 173. sor helyébe a következő lép:











  Szám | Közhasználatú név, Azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „173 | Difenokonazol
  CAS-szám: 119446-68-3
  CIPAC-szám: 687 | 3-klór-4-[(2RS,4RS;2RS,4SR)-4-metil-2-(1H-1,2,4-triazol-1-il-metil)-1,3-dioxolán-2-il]fenil-4-klór-fenil-éter | ≥ 940 g/kg
  Maximális toluoltartalom: 5 g/kg | 2009. január 1. | 2018. december 31. | A.   RÉSZ
  Kizárólag gombaölő szerként engedélyezhető.
  B.   RÉSZ
  Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni azÉlelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2011. szeptember 27-én véglegesített, a difenokonazolról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a vízi élőlények védelmére.
  A használati feltételek között adott esetben szerepelniük kell kockázatcsökkentő intézkedéseknek.
  A bejelentő megerősítő információt nyújt be az alábbiakról:






  a) | további információk a műszaki minőségű anyag specifikációjáról; |

2.

A difenokonazolra vonatkozó 173. sor helyébe a következő lép:

Szám

Közhasználatú név, Azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

„173

Difenokonazol

CAS-szám: 119446-68-3

CIPAC-szám: 687

3-klór-4-[(2RS,4RS;2RS,4SR)-4-metil-2-(1H-1,2,4-triazol-1-il-metil)-1,3-dioxolán-2-il]fenil-4-klór-fenil-éter

≥ 940 g/kg

Maximális toluoltartalom: 5 g/kg

2009. január 1.

2018. december 31.

A.   RÉSZ

Kizárólag gombaölő szerként engedélyezhető.

B.   RÉSZ

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni azÉlelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2011. szeptember 27-én véglegesített, a difenokonazolról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a vízi élőlények védelmére.

A használati feltételek között adott esetben szerepelniük kell kockázatcsökkentő intézkedéseknek.

A bejelentő megerősítő információt nyújt be az alábbiakról:

a)

további információk a műszaki minőségű anyag specifikációjáról;

| b) | az elsődleges növénykultúrában, a feldolgozott árukban, a vetésforgós kultúrákban és az állati eredetű termékekben maradó, triazolból származó metabolitok (TDM); |
| --- | --- |

b)

az elsődleges növénykultúrában, a feldolgozott árukban, a vetésforgós kultúrákban és az állati eredetű termékekben maradó, triazolból származó metabolitok (TDM);

| c) | a halaknál jelentkező endokrinromboló hatások lehetősége (teljes életciklus vizsgálata halaknál), valamint a hatóanyagból és a CGA 205375 metabolitból származó, a földigilisztákra jelentett hosszú távú kockázat (1); |
| --- | --- |

c)

a halaknál jelentkező endokrinromboló hatások lehetősége (teljes életciklus vizsgálata halaknál), valamint a hatóanyagból és a CGA 205375 metabolitból származó, a földigilisztákra jelentett hosszú távú kockázat (1);

| d) | a műszaki minőségű anyag változó izomer arányainak, valamint az izomerkeverékek elsődleges bomlási, illetve átalakulási módjának lehetséges hatásai a dolgozókra jelentett kockázatok értékelésére, a fogyasztói kockázatok értékelésére és a környezetre. |
| --- | --- |

d)

a műszaki minőségű anyag változó izomer arányainak, valamint az izomerkeverékek elsődleges bomlási, illetve átalakulási módjának lehetséges hatásai a dolgozókra jelentett kockázatok értékelésére, a fogyasztói kockázatok értékelésére és a környezetre.

A bejelentő az a) pontban előírt információkat 2012. május 31-ig, a b) és c) pontban előírt információkat 2013. november 30-ig, a d) pontban előírtakat pedig a szakmai útmutató elfogadásától számított két éven belül benyújtja a tagállamoknak, a Bizottságnak és a Hatóságnak.”

| 3. | Az imazakinra vonatkozó 175. sor helyébe a következő lép:











  Szám | Közhasználatú név, Azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „175 | Imazakin
  CAS-szám: 81335-37-7
  CIPAC-szám: 699 | 2-[(RS)-4-izopropil-4-metil-5-oxo-2-imidazolin-2-il]kinolin-3-karbonsav | ≥ 960 g/kg (racém elegy) | 2009. január 1. | 2018. december 31. | A.   RÉSZ
  Kizárólag növényfejlődés-szabályozó szerként engedélyezhető.
  B.   RÉSZ
  Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni azÉlelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2011. szeptember 27-én véglegesített, az imazakinról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  A bejelentő megerősítő információt nyújt be az alábbiakról:






  a) | további információk a műszaki minőségű anyag specifikációjáról; |

3.

Az imazakinra vonatkozó 175. sor helyébe a következő lép:

Szám

Közhasználatú név, Azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

„175

Imazakin

CAS-szám: 81335-37-7

CIPAC-szám: 699

2-[(RS)-4-izopropil-4-metil-5-oxo-2-imidazolin-2-il]kinolin-3-karbonsav

≥ 960 g/kg (racém elegy)

2009. január 1.

2018. december 31.

A.   RÉSZ

Kizárólag növényfejlődés-szabályozó szerként engedélyezhető.

B.   RÉSZ

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni azÉlelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2011. szeptember 27-én véglegesített, az imazakinról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

A bejelentő megerősítő információt nyújt be az alábbiakról:

a)

további információk a műszaki minőségű anyag specifikációjáról;

| b) | a műszaki minőségű anyag változó izomer arányainak, valamint az izomerkeverékek elsődleges bomlási, illetve átalakulási módjának lehetséges hatásai a dolgozókra jelentett kockázatok értékelésére, a fogyasztói kockázatok értékelésére és a környezetre. |
| --- | --- |

b)

a műszaki minőségű anyag változó izomer arányainak, valamint az izomerkeverékek elsődleges bomlási, illetve átalakulási módjának lehetséges hatásai a dolgozókra jelentett kockázatok értékelésére, a fogyasztói kockázatok értékelésére és a környezetre.

A bejelentő 2012. május 31-ig benyújtja a tagállamoknak, a Bizottságnak és a Hatóságnak az a) pontban előírt információkat, a b) pontban meghatározott információkat pedig a szakmai útmutató elfogadásától számított két éven belül.”

---

(1)  1-[2-[2-klór-4-(4-klór-fenoxi)-fenil]-2-1H-[1,2,4]triazol-il]-etanol.

---

| 1.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 285/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 285/15

---

A BIZOTTSÁG 1101/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. október 31.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. november 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. október 31-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 82,9 |
| MA | 44,5 |
| MK | 60,2 |
| TR | 67,1 |
| ZZ | 63,7 |
| 0707 00 05 | EG | 151,1 |
| JO | 191,6 |
| TR | 150,5 |
| ZZ | 164,4 |
| 0709 90 70 | TR | 129,6 |
| ZZ | 129,6 |
| 0805 50 10 | AR | 55,2 |
| CL | 76,1 |
| TR | 59,0 |
| ZA | 84,2 |
| ZZ | 68,6 |
| 0806 10 10 | BR | 231,1 |
| CL | 71,4 |
| TR | 132,1 |
| US | 252,5 |
| ZA | 67,9 |
| ZZ | 151,0 |
| 0808 10 80 | AR | 48,0 |
| BR | 86,4 |
| CA | 92,8 |
| NZ | 118,9 |
| US | 86,2 |
| ZA | 121,2 |
| ZZ | 92,3 |
| 0808 20 50 | CN | 70,6 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 100,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

82,9

MA

44,5

MK

60,2

TR

67,1

ZZ

63,7

0707 00 05

EG

151,1

JO

191,6

TR

150,5

ZZ

164,4

0709 90 70

TR

129,6

ZZ

129,6

0805 50 10

AR

55,2

CL

76,1

TR

59,0

ZA

84,2

ZZ

68,6

0806 10 10

BR

231,1

CL

71,4

TR

132,1

US

252,5

ZA

67,9

ZZ

151,0

0808 10 80

AR

48,0

BR

86,4

CA

92,8

NZ

118,9

US

86,2

ZA

121,2

ZZ

92,3

0808 20 50

CN

70,6

TR

130,3

ZZ

100,5

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 1.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 285/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 285/17

---

A BIZOTTSÁG 1102/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. október 31.)

a gabonaágazatban a 2011. november 1-jétől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 2010. július 20-i 642/2010/EU bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt.

| (2) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani.

| (3) | A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 5. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 5. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni.

| (4) | Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat 2011. november 1-jétől az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra, |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat 2011. november 1-jétől az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A gabonaágazatban 2011. november 1-jétől alkalmazandó, az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg a II. mellékletben ismertetett adatok alapján.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. november 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. október 31-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 187., 2010.7.21., 5. o.

2

---

I. MELLÉKLET

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett termékek 2011. november 1-jétől alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kódszám | Áru megnevezése | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 0,00 |
| 1001 90 91 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | ROZS | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével | 0,00 |

KN-kódszám

Áru megnevezése

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

0,00

1001 90 91

KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

ROZS

0,00

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

0,00

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)

0,00

1007 00 90

CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével

0,00

---

(1)  Az Unióba az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra a 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az importőr a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tenger vagy a Fekete-tenger partján található, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tenger vagy a Fekete-tenger partján található,

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben a 642/2010/EU rendelet 3. bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben rögzített vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

17.10.2011-28.10.2011

| 1. | A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:










  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) |
| Tőzsde | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 255,94 | 183,46 | — | — | — |
| FOB-ár, USA | — | — | 351,22 | 341,22 | 321,22 |
| Öböl-beli árnövelés | — | 17,04 | — | — | — |
| Nagy-tavaki árnövelés | 20,99 | — | — | — | — |

1.

A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Tőzsde

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

255,94

183,46

—

—

—

FOB-ár, USA

—

—

351,22

341,22

321,22

Öböl-beli árnövelés

—

17,04

—

—

—

Nagy-tavaki árnövelés

20,99

—

—

—

—

| 2. | A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 19,60 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | 52,90 EUR/t |

2.

A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

19,60 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

52,90 EUR/t

---

(1)  14 EUR/t árnövelés együtt (a 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).

(2)  10 EUR/t árcsökkentés (a 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).

(3)  30 EUR/t árcsökkentés (a 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).

---

| 1.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 285/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 285/20

---

A BIZOTTSÁG 1103/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. október 31.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2011/12-es gazdasági évben alkalmazandó, a 971/2011/EU végrehajtási rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 971/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) a 2011/12-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 1092/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 971/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) a 2011/12-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 1092/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2011/12-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 971/2011/EU végrehajtási rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. november 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. október 31-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 254., 2011.9.30., 12. o.

3

(4)  HL L 281., 2011.10.28., 25. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2011. november 1-jétől alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 46,76 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 46,76 | 0,88 |
| 1701 12 10 (1) | 46,76 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 46,76 | 0,58 |
| 1701 91 00 (2) | 49,57 | 2,60 |
| 1701 99 10 (2) | 49,57 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,57 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

46,76

0,00

1701 11 90 (1)

46,76

0,88

1701 12 10 (1)

46,76

0,00

1701 12 90 (1)

46,76

0,58

1701 91 00 (2)

49,57

2,60

1701 99 10 (2)

49,57

0,00

1701 99 90 (2)

49,57

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

HATÁROZATOK

| 1.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 285/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 285/22

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2011. október 10.)

a 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a védelmi vonatkozású termékek jegyzéke vonatkozásában történő módosításáról szóló irányelvtervezet Európai Bizottság általi elfogadásának ellenzéséről

(2011/713/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 5a. cikke (3) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló, 2009. május 6-i 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

tekintettel a 2009/43/EK irányelv módosításáról szóló bizottsági irányelvtervezetre, amelyet a Bizottság 2011. július 15-én az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban benyújtott ellenőrzésre a Tanácsnak,

mivel:

A Bizottság által benyújtott irányelvtervezet túllépi az alap jogi aktusban megállapított végrehajtási hatásköröket, mivel azt a kötelezettséget rója a tagállamokra, hogy megfelelési táblázatok formájában közöljék átültető intézkedéseiket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (3) bekezdése b) pontjának megfelelően a Tanács ellenzi a Bizottság által az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban a Tanácsnak ellenőrzésre benyújtott 2009/43/EK irányelv módosításáról szóló irányelvtervezet Bizottság általi elfogadását.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2011. október 10-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. KRASZEWSKI

---

(1)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

1

(2)  HL L 146., 2009.6.10., 1. o.

2

---

| 1.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 285/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 285/23

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2011. október 11.)

a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Banco de Portugal külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról

(2011/714/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló, az Európai Unióról és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt jegyzőkönyvre és különösen annak 27.1. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Banknak az Európai Unió Tanácsához intézett, a Banco de Portugal külső könyvvizsgálóiról szóló, 2011. augusztus 25-i EKB/2011/11 ajánlására (1),

mivel:

| (1) | Az Európai Központi Bank (EKB) és az eurórendszer nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálóknak kell ellenőrizniük. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Központi Bank (EKB) és az eurórendszer nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálóknak kell ellenőrizniük.

| (2) | A Banco de Portugal jelenlegi külső könyvvizsgálóinak megbízatása a 2010-es pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnt. Ezért a 2011. pénzügyi évtől újabb külső könyvvizsgálókat kell kinevezni. |
| --- | --- |

(2)

A Banco de Portugal jelenlegi külső könyvvizsgálóinak megbízatása a 2010-es pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnt. Ezért a 2011. pénzügyi évtől újabb külső könyvvizsgálókat kell kinevezni.

| (3) | A Banco de Portugal a PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedad de Revisores Oficiais de Contas, Lda-t választotta külső könyvvizsgálóinak a 2011–2016. pénzügyi évekre. |
| --- | --- |

(3)

A Banco de Portugal a PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedad de Revisores Oficiais de Contas, Lda-t választotta külső könyvvizsgálóinak a 2011–2016. pénzügyi évekre.

| (4) | Az EKB Kormányzótanácsa a PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedad de Revisores Oficiais de Contas, Lda. kinevezését javasolta a Banco de Portugal külső könyvvizsgálóiként a 2011–2016. pénzügyi évekre. |
| --- | --- |

(4)

Az EKB Kormányzótanácsa a PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedad de Revisores Oficiais de Contas, Lda. kinevezését javasolta a Banco de Portugal külső könyvvizsgálóiként a 2011–2016. pénzügyi évekre.

| (5) | Az EKB Kormányzótanácsának ajánlását követni, és az 1999/70/EK tanácsi határozatot (2) ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Az EKB Kormányzótanácsának ajánlását követni, és az 1999/70/EK tanácsi határozatot (2) ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1999/70/EK határozat 1. cikkének (10) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(10)   A PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda-t mint a Banco de Portugal külső könyvvizsgálóját a Tanács a 2011–2016. pénzügyi évekre jóváhagyja.”.

2. cikk

Ez a határozat az erről szóló értesítés napján lép hatályba.

3. cikk

Ennek a határozatnak az Európai Központi Bank a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2011. október 11-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  HL C 258., 2011.9.2., 1. o.

1

(2)  HL L 22., 1999.1.29., 69. o.

2

---

| 1.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 285/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 285/24

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2011. október 27.)

a DNS-adatok tekintetében az automatizált adatcsere Lettországgal való megindításáról

(2011/715/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére és 25. cikkére,

tekintettel a 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló, 2008. június 23-i 2008/616/IB tanácsi határozatra (2) és különösen annak 20. cikkére és mellékletének 4. fejezetére,

mivel:

| (1) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, átmeneti rendelkezéseket tartalmazó jegyzőkönyv alapján az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt elfogadott jogi aktusok joghatása mindaddig fennmarad, amíg azokat a Szerződések alapján hatályon kívül nem helyezik, nem érvénytelenítik, vagy nem módosítják. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, átmeneti rendelkezéseket tartalmazó jegyzőkönyv alapján az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt elfogadott jogi aktusok joghatása mindaddig fennmarad, amíg azokat a Szerződések alapján hatályon kívül nem helyezik, nem érvénytelenítik, vagy nem módosítják.

| (2) | Ennek megfelelően a 2008/615/IB határozat 25. cikke alkalmazandó, és a Tanácsnak egyhangúlag kell határoznia arról, hogy a tagállamok végrehajtották-e az említett határozat 6. fejezetének rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(2)

Ennek megfelelően a 2008/615/IB határozat 25. cikke alkalmazandó, és a Tanácsnak egyhangúlag kell határoznia arról, hogy a tagállamok végrehajtották-e az említett határozat 6. fejezetének rendelkezéseit.

| (3) | A 2008/616/IB határozat 20. cikke úgy rendelkezik, hogy a Tanács a 2008/615/IB határozat 25. cikkének (2) bekezdésében említettek szerinti határozatokat egy kérdőíven alapuló értékelő jelentés alapján hozza meg. A 2008/615/IB határozat 2. fejezetének megfelelően végzett automatizált adatcsere tekintetében az értékelő jelentés ezenkívül értékelő látogatáson és kísérleti adatcserén alapul. |
| --- | --- |

(3)

A 2008/616/IB határozat 20. cikke úgy rendelkezik, hogy a Tanács a 2008/615/IB határozat 25. cikkének (2) bekezdésében említettek szerinti határozatokat egy kérdőíven alapuló értékelő jelentés alapján hozza meg. A 2008/615/IB határozat 2. fejezetének megfelelően végzett automatizált adatcsere tekintetében az értékelő jelentés ezenkívül értékelő látogatáson és kísérleti adatcserén alapul.

| (4) | Lettország a 2008/615/IB határozat 36. cikkének (2) bekezdésével összhangban tájékoztatta a Tanács Főtitkárságát a határozat 2–6. cikkének hatálya alá tartozó nemzeti DNS-elemzési állományokról, valamint az automatizált keresésnek a határozat 3. cikkének (1) bekezdésében említett feltételeiről. |
| --- | --- |

(4)

Lettország a 2008/615/IB határozat 36. cikkének (2) bekezdésével összhangban tájékoztatta a Tanács Főtitkárságát a határozat 2–6. cikkének hatálya alá tartozó nemzeti DNS-elemzési állományokról, valamint az automatizált keresésnek a határozat 3. cikkének (1) bekezdésében említett feltételeiről.

| (5) | A 2008/616/IB tanácsi határozat melléklete 4. fejezetének 1.1. pontja szerint a megfelelő tanácsi munkacsoportok által összeállított kérdőív valamennyi automatizált adatcserére vonatkozik, és amint egy tagállam úgy véli, hogy az adott adatkategória tekintetében teljesíti az adatcsere előfeltételeit, ki kell töltenie a kérdőívet. |
| --- | --- |

(5)

A 2008/616/IB tanácsi határozat melléklete 4. fejezetének 1.1. pontja szerint a megfelelő tanácsi munkacsoportok által összeállított kérdőív valamennyi automatizált adatcserére vonatkozik, és amint egy tagállam úgy véli, hogy az adott adatkategória tekintetében teljesíti az adatcsere előfeltételeit, ki kell töltenie a kérdőívet.

| (6) | Lettország kitöltötte az adatvédelemre vonatkozó kérdőívet és a DNS-adatok cseréjére vonatkozó kérdőívet. |
| --- | --- |

(6)

Lettország kitöltötte az adatvédelemre vonatkozó kérdőívet és a DNS-adatok cseréjére vonatkozó kérdőívet.

| (7) | Lettország Németország részvételével sikeres kísérleti adatcserét hajtott végre. |
| --- | --- |

(7)

Lettország Németország részvételével sikeres kísérleti adatcserét hajtott végre.

| (8) | Lettországban értékelő látogatásra is sor került, és erről a német értékelő csoport jelentést készített, amelyet elküldött az érintett tanácsi munkacsoportnak. |
| --- | --- |

(8)

Lettországban értékelő látogatásra is sor került, és erről a német értékelő csoport jelentést készített, amelyet elküldött az érintett tanácsi munkacsoportnak.

| (9) | A kérdőív, az értékelő látogatás és a DNS-adatok tekintetében a kísérleti adatcsere eredményeit összegző, átfogó értékelő jelentést benyújtották a Tanácsnak, |
| --- | --- |

(9)

A kérdőív, az értékelő látogatás és a DNS-adatok tekintetében a kísérleti adatcsere eredményeit összegző, átfogó értékelő jelentést benyújtották a Tanácsnak,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A DNS-adatok automatizált keresése és összehasonlítása tekintetében Lettország maradéktalanul végrehajtotta a 2008/615/IB határozat 6. fejezetében foglalt, az adatvédelemre vonatkozó általános rendelkezéseket, és e határozat hatálybalépésének napjától jogosult a személyes adatoknak az említett határozat 3. és 4. cikke szerinti átvételére és átadására.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2011. október 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. MILLER

---

(1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

1

(2)  HL L 210., 2008.8.6., 12. o.

2

---

| 1.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 285/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 285/25

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. május 24.)

a Görögország által egyes görög kaszinóknak nyújtott állami támogatásról C 16/10 (korábbi NN 22/10, korábbi CP 318/09) számú állami támogatás

(az értesítés a C(2011) 3504. számú dokumentummal történt)

(Csak a görög nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/716/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1), tekintettel ezekre az észrevételekre,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 2009. július 8-án a DAET Loutraki AE – Club Hotel Loutraki AE konzorcium (a továbbiakban: a panaszos vagy Loutraki) (2) panaszt nyújtott be a Bizottsághoz a kaszinók belépődíjaira kivetett illetékek rendszerét létrehozó görög jogszabályokat illetően, azt állítva, hogy a rendszer állami támogatást nyújtott három szolgáltató, mégpedig a Regency Casino Mont Parnès, a korfui kaszinó és a Regency Casino Thessaloniki (3) számára. 2009. október 7-i e-mailjében a panaszos jelezte, hogy nincs kifogása a személyének felfedése ellen. 2009. október 14-én találkozóra került sor a Bizottság munkatársai és a panaszos képviselői között. 2009. október 26-i levelében a panaszos tovább részletekkel szolgált a panasza alátámasztására. |
| --- | --- |

(1)

2009. július 8-án a DAET Loutraki AE – Club Hotel Loutraki AE konzorcium (a továbbiakban: a panaszos vagy Loutraki) (2) panaszt nyújtott be a Bizottsághoz a kaszinók belépődíjaira kivetett illetékek rendszerét létrehozó görög jogszabályokat illetően, azt állítva, hogy a rendszer állami támogatást nyújtott három szolgáltató, mégpedig a Regency Casino Mont Parnès, a korfui kaszinó és a Regency Casino Thessaloniki (3) számára. 2009. október 7-i e-mailjében a panaszos jelezte, hogy nincs kifogása a személyének felfedése ellen. 2009. október 14-én találkozóra került sor a Bizottság munkatársai és a panaszos képviselői között. 2009. október 26-i levelében a panaszos tovább részletekkel szolgált a panasza alátámasztására.

| (2) | 2009. október 21-én a Bizottság továbbította a panaszt Görögországnak, és az általa felvetett kérdések tisztázását kérte Görögországtól. 2009. november 17-én kelt levelében Görögország haladékot kért a válaszadásra, amelyet a Bizottság 2009. november 18-i e-mailjében megadott. Görögország 2009. november 27-én válaszolt a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(2)

2009. október 21-én a Bizottság továbbította a panaszt Görögországnak, és az általa felvetett kérdések tisztázását kérte Görögországtól. 2009. november 17-én kelt levelében Görögország haladékot kért a válaszadásra, amelyet a Bizottság 2009. november 18-i e-mailjében megadott. Görögország 2009. november 27-én válaszolt a Bizottságnak.

| (3) | 2009. december 15-én a Bizottság továbbította Görögország válaszát a panaszosnak. 2009. december 29-én a panaszos észrevételeket tett Görögország válaszát illetően. |
| --- | --- |

(3)

2009. december 15-én a Bizottság továbbította Görögország válaszát a panaszosnak. 2009. december 29-én a panaszos észrevételeket tett Görögország válaszát illetően.

| (4) | 2010. február 25-én, március 4-én és 23-án, illetve április 13-án a Bizottság további információkat kért Görögországtól, amelyre Görögország 2010. március 10-én, április 1-jén, illetve 21-én válaszolt. |
| --- | --- |

(4)

2010. február 25-én, március 4-én és 23-án, illetve április 13-án a Bizottság további információkat kért Görögországtól, amelyre Görögország 2010. március 10-én, április 1-jén, illetve 21-én válaszolt.

| (5) | 2010. július 6-i határozatával (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) a Bizottság tájékoztatta Görögországot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást indít a Görögország által életbe léptetett intézkedést, mégpedig az egyes kaszinók belépődíjára kivetett alacsonyabb adómértéket illetően. Az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg észrevételeit (4). |
| --- | --- |

(5)

2010. július 6-i határozatával (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) a Bizottság tájékoztatta Görögországot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást indít a Görögország által életbe léptetett intézkedést, mégpedig az egyes kaszinók belépődíjára kivetett alacsonyabb adómértéket illetően. Az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg észrevételeit (4).

| (6) | 2010. augusztus 9-i levelében Görögország a válaszadási határidő meghosszabbítását kérte, amelyet a Bizottság 2010. augusztus 18-i levelében engedélyezett. A Bizottság 2010. október 6-án kapta meg Görögországnak az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozó észrevételeit. 2010. október 12-én a görög hatóságok további tájékoztatást nyújtottak a vitatott intézkedést illetően. |
| --- | --- |

(6)

2010. augusztus 9-i levelében Görögország a válaszadási határidő meghosszabbítását kérte, amelyet a Bizottság 2010. augusztus 18-i levelében engedélyezett. A Bizottság 2010. október 6-án kapta meg Görögországnak az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozó észrevételeit. 2010. október 12-én a görög hatóságok további tájékoztatást nyújtottak a vitatott intézkedést illetően.

| (7) | A vizsgálat megindítását követően a Bizottság két érintett féltől kapott észrevételeket: a Mont Parnès kaszinó, az intézkedés egyik kedvezményezettjének képviselői 2010. augusztus 4-én kelt levelükben tettek észrevételeket, a magántulajdonú Loutraki kaszinó képviselői pedig 2010. október 8-i és 25-i leveleikben tettek észrevételeket. |
| --- | --- |

(7)

A vizsgálat megindítását követően a Bizottság két érintett féltől kapott észrevételeket: a Mont Parnès kaszinó, az intézkedés egyik kedvezményezettjének képviselői 2010. augusztus 4-én kelt levelükben tettek észrevételeket, a magántulajdonú Loutraki kaszinó képviselői pedig 2010. október 8-i és 25-i leveleikben tettek észrevételeket.

| (8) | 2010. október 29-i levelében a Bizottság továbbította ezeket az észrevételeket a görög hatóságoknak a válaszadás lehetőségének biztosítása érdekében. 2010. december 6-i levelükben a görög hatóságok észrevételeket tettek a harmadik felek észrevételeire, amelyek többek között a kérdéses támogatás alkalmazása egyes vonatkozásainak tisztázását és az ügyre vonatkozó görög jogszabályok értelmezését célozták. |
| --- | --- |

(8)

2010. október 29-i levelében a Bizottság továbbította ezeket az észrevételeket a görög hatóságoknak a válaszadás lehetőségének biztosítása érdekében. 2010. december 6-i levelükben a görög hatóságok észrevételeket tettek a harmadik felek észrevételeire, amelyek többek között a kérdéses támogatás alkalmazása egyes vonatkozásainak tisztázását és az ügyre vonatkozó görög jogszabályok értelmezését célozták.

II.   A SZÓBAN FORGÓ INTÉZKEDÉS

II.1.   Az intézkedés

| (9) | A szóban forgó intézkedés a görög hatóságok által – számos más alább felsorolt, részben kötelező érvényű rendelkezés egyidejű alkalmazása mellett – életbe léptetett adóügyi megkülönböztetés egyes görög kaszinók javára:






  — | egységes 80 %-os illeték kivetése a belépőjegyek árára, és |
| --- | --- | --- |

(9)

A szóban forgó intézkedés a görög hatóságok által – számos más alább felsorolt, részben kötelező érvényű rendelkezés egyidejű alkalmazása mellett – életbe léptetett adóügyi megkülönböztetés egyes görög kaszinók javára:

—

egységes 80 %-os illeték kivetése a belépőjegyek árára, és

| — | eltérő hatósági árak meghatározása állami tulajdonú és magántulajdonú kaszinók esetében, mégpedig 6 EUR állami tulajdonú kaszinók és 15 EUR magántulajdonú kaszinók esetében, |
| --- | --- |

—

eltérő hatósági árak meghatározása állami tulajdonú és magántulajdonú kaszinók esetében, mégpedig 6 EUR állami tulajdonú kaszinók és 15 EUR magántulajdonú kaszinók esetében,

amely intézkedés következtében a magántulajdonú kaszinók versenyhátrányba kerülnek (5).

| (10) | Az intézkedés az állami tulajdonú kaszinók és egy magántulajdonú kaszinó (thesszaloniki kaszinó) javára szolgál, amely az alább részletesen kifejtett módon kivételesen ugyanolyan elbánásban részesült, mint az állami tulajdonú kaszinók. |
| --- | --- |

(10)

Az intézkedés az állami tulajdonú kaszinók és egy magántulajdonú kaszinó (thesszaloniki kaszinó) javára szolgál, amely az alább részletesen kifejtett módon kivételesen ugyanolyan elbánásban részesült, mint az állami tulajdonú kaszinók.

II.2.   A kedvezményezettek

| (11) | Az elemzett intézkedés kedvezményezettjei az alábbi görög kaszinók: a Mont Parnès (6), a thesszaloniki kaszinó (7), a korfui kaszinó (8) és a rodoszi kaszinó (9). |
| --- | --- |

(11)

Az elemzett intézkedés kedvezményezettjei az alábbi görög kaszinók: a Mont Parnès (6), a thesszaloniki kaszinó (7), a korfui kaszinó (8) és a rodoszi kaszinó (9).

| (12) | Az eljárás megindításáról szóló határozat idején az alacsonyabb 6 EUR-s hatósági belépőjegyár csak három görög kaszinóban került alkalmazásra: Mont Parnès, amelynek 49 %-át már privatizálták és a részvények fennmaradó 51 %-a állami tulajdonban maradt; a thesszaloniki, amely magántulajdonú, de olyan elbánásban részesült, mintha állami tulajdonú lenne; és a korfui, amely állami tulajdonú kaszinó volt. A korfui és rodoszi kaszinó 1999. április (10), illetve 2010. augusztus (11) óta már nem élvezik az intézkedés előnyeit, mivel a teljes privatizációjuk óta már nem az alacsonyabb belépési díjat alkalmazzák. |
| --- | --- |

(12)

Az eljárás megindításáról szóló határozat idején az alacsonyabb 6 EUR-s hatósági belépőjegyár csak három görög kaszinóban került alkalmazásra: Mont Parnès, amelynek 49 %-át már privatizálták és a részvények fennmaradó 51 %-a állami tulajdonban maradt; a thesszaloniki, amely magántulajdonú, de olyan elbánásban részesült, mintha állami tulajdonú lenne; és a korfui, amely állami tulajdonú kaszinó volt. A korfui és rodoszi kaszinó 1999. április (10), illetve 2010. augusztus (11) óta már nem élvezik az intézkedés előnyeit, mivel a teljes privatizációjuk óta már nem az alacsonyabb belépési díjat alkalmazzák.

II.3.   Az alkalmazandó görög jogszabályok

| (13) | A piac 1994-ben történt liberalizációja előtt csak három kaszinó működött Görögországban, mégpedig a Mont Parnès, a korfui és a rodoszi kaszinó. Ekkor a kaszinók állami vállalatok voltak és állami tulajdonú klubokként működtette őket a Görög Idegenforgalmi Hivatal (EOT) (12). Ezekben a kaszinókban a belépőjegyárakat az EOT főtitkára határozatban szabta meg az alábbiak szerint (13):






  — | Mont Parnès: 1991-ben az EOT a belépőjegyárat 2 000 drachma (körülbelül 6 EUR) összegben határozta meg (14); |
| --- | --- | --- |

(13)

A piac 1994-ben történt liberalizációja előtt csak három kaszinó működött Görögországban, mégpedig a Mont Parnès, a korfui és a rodoszi kaszinó. Ekkor a kaszinók állami vállalatok voltak és állami tulajdonú klubokként működtette őket a Görög Idegenforgalmi Hivatal (EOT) (12). Ezekben a kaszinókban a belépőjegyárakat az EOT főtitkára határozatban szabta meg az alábbiak szerint (13):

—

Mont Parnès: 1991-ben az EOT a belépőjegyárat 2 000 drachma (körülbelül 6 EUR) összegben határozta meg (14);

| — | korfui kaszinó: 1992-ben az EOT a belépőjegyárat 1 500 drachma összegben határozta meg, 1997-ben pedig 2 000 drachma összegre módosította; |
| --- | --- |

—

korfui kaszinó: 1992-ben az EOT a belépőjegyárat 1 500 drachma összegben határozta meg, 1997-ben pedig 2 000 drachma összegre módosította;

| — | rodoszi kaszinó: 1992-ben az EOT a belépőjegyárat 1 500 drachma összegben határozta meg. |
| --- | --- |

—

rodoszi kaszinó: 1992-ben az EOT a belépőjegyárat 1 500 drachma összegben határozta meg.

| (14) | A 2206/1994. számú törvény értelmében a piac liberalizációjára 1994-ben került sor, amikor a már működő állami tulajdonú kaszinók mellett hat magántulajdonú kaszinót hoztak létre (15). Az 1994. évi törvény értelmében összesen 14 engedélyt adtak ki a három már működő állami tulajdonú kaszinó (a rodoszi, a Mont Parnès és a korfui) és 11 később létrehozandó magántulajdonú kaszinó számára (16). A tervezett 11 új magántulajdonú kaszinóból azonban csak hat kapott működési engedélyt és kezdte meg a működését, mégpedig a Chalkidiki, a Loutraki, a Thessaloniki, a Rio (Achaia/Achája), a Xanthi (Thrace/Trákia) és a Syros (1995-ben és 1996-ban); a fennmaradó öt működési engedélyt visszavonták. |
| --- | --- |

(14)

A 2206/1994. számú törvény értelmében a piac liberalizációjára 1994-ben került sor, amikor a már működő állami tulajdonú kaszinók mellett hat magántulajdonú kaszinót hoztak létre (15). Az 1994. évi törvény értelmében összesen 14 engedélyt adtak ki a három már működő állami tulajdonú kaszinó (a rodoszi, a Mont Parnès és a korfui) és 11 később létrehozandó magántulajdonú kaszinó számára (16). A tervezett 11 új magántulajdonú kaszinóból azonban csak hat kapott működési engedélyt és kezdte meg a működését, mégpedig a Chalkidiki, a Loutraki, a Thessaloniki, a Rio (Achaia/Achája), a Xanthi (Thrace/Trákia) és a Syros (1995-ben és 1996-ban); a fennmaradó öt működési engedélyt visszavonták.

| (15) | A 2206/1994. számú törvény 2. cikkének (10) bekezdése úgy rendelkezett, hogy a kaszinók belépődíjait egyes területeken miniszteri rendelet határozza meg. Ugyanez a rendelet határozza meg az ár százalékban kifejezett hányadát, amely a görög állam bevételét képezi. 1995. november 16-án egy pénzügyminiszteri határozat (17) kimondta, hogy 1995. december 15-től a 2206/1994. számú törvény hatálya alá tartozó minden kaszinó üzemeltetőjének 5 000 drachma (18) (körülbelül 15 EUR) belépődíjat (19) kell alkalmaznia (20). A határozat értelmében a kaszinó üzemeltetői a belépőjegy névértékének 80 %-át állami illetékként befizetik, míg a fennmaradó 20 % – az alkalmazandó áfával együtt – a kaszinó bevételét képezi (21). A határozat értelmében a kaszinók ingyenes belépést biztosíthatnak (22). A kaszinóknak azonban, függetlenül attól, hogy ténylegesen milyen díjat szednek be az ügyfelektől, a hatósági ár 80 %-át be kell fizetniük az államnak (23). A határozat értelmében a kaszinóknak az illetékeket havonta kell befizetniük (24). Ezenkívül 15 vagy 30 napos jegyek esetében bizonyos kedvezményekről rendelkezik a határozat (25). |
| --- | --- |

(15)

A 2206/1994. számú törvény 2. cikkének (10) bekezdése úgy rendelkezett, hogy a kaszinók belépődíjait egyes területeken miniszteri rendelet határozza meg. Ugyanez a rendelet határozza meg az ár százalékban kifejezett hányadát, amely a görög állam bevételét képezi. 1995. november 16-án egy pénzügyminiszteri határozat (17) kimondta, hogy 1995. december 15-től a 2206/1994. számú törvény hatálya alá tartozó minden kaszinó üzemeltetőjének 5 000 drachma (18) (körülbelül 15 EUR) belépődíjat (19) kell alkalmaznia (20). A határozat értelmében a kaszinó üzemeltetői a belépőjegy névértékének 80 %-át állami illetékként befizetik, míg a fennmaradó 20 % – az alkalmazandó áfával együtt – a kaszinó bevételét képezi (21). A határozat értelmében a kaszinók ingyenes belépést biztosíthatnak (22). A kaszinóknak azonban, függetlenül attól, hogy ténylegesen milyen díjat szednek be az ügyfelektől, a hatósági ár 80 %-át be kell fizetniük az államnak (23). A határozat értelmében a kaszinóknak az illetékeket havonta kell befizetniük (24). Ezenkívül 15 vagy 30 napos jegyek esetében bizonyos kedvezményekről rendelkezik a határozat (25).

| (16) | 1995 óta a 2206/1994. számú törvény értelmében létrehozott minden új magántulajdonú kaszinó az 1995. évi miniszteri határozatot alkalmazta és 15 EUR belépődíjat szedett be az előző bekezdésben kifejtett általános szabály szerint; az egyetlen kivétel a thesszaloniki kaszinó volt, az alább kifejtett okokból. |
| --- | --- |

(16)

1995 óta a 2206/1994. számú törvény értelmében létrehozott minden új magántulajdonú kaszinó az 1995. évi miniszteri határozatot alkalmazta és 15 EUR belépődíjat szedett be az előző bekezdésben kifejtett általános szabály szerint; az egyetlen kivétel a thesszaloniki kaszinó volt, az alább kifejtett okokból.

| (17) | Az állami tulajdonú kaszinók (a Mont Parnès, a korfui és a rodoszi) azonban továbbra is EOT klubokként működtek, és nem alkalmazták az 1994. és 1995. évi jogszabályokat a 2206/1994. számú törvényben meghatározott engedélyek kiadásáig (26). |
| --- | --- |

(17)

Az állami tulajdonú kaszinók (a Mont Parnès, a korfui és a rodoszi) azonban továbbra is EOT klubokként működtek, és nem alkalmazták az 1994. és 1995. évi jogszabályokat a 2206/1994. számú törvényben meghatározott engedélyek kiadásáig (26).

| (18) | A görög hatóságok által tett észrevételek és a nemzeti szabályok magyarázata alapján a Bizottság úgy látja, hogy a rendszer a gyakorlatban az alábbiak szerint működött. |
| --- | --- |

(18)

A görög hatóságok által tett észrevételek és a nemzeti szabályok magyarázata alapján a Bizottság úgy látja, hogy a rendszer a gyakorlatban az alábbiak szerint működött.

| (19) | A görög hatóságok kifejtették, hogy Görögországban a kaszinók működését általánosságban a 2206/1994. számú törvény szabályozza. A 2206/1994. számú törvény hatálya előtt már működő állami tulajdonú kaszinókra vonatkozó különös rendelkezések a törvény (és az azt végrehajtó 1995. évi miniszteri határozat) általános rendelkezései alkalmazása alóli kivételnek tekintendők a kaszinóknak a törvényben előirányzott privatizációjáig és működési engedélyeik kibocsátásáig. |
| --- | --- |

(19)

A görög hatóságok kifejtették, hogy Görögországban a kaszinók működését általánosságban a 2206/1994. számú törvény szabályozza. A 2206/1994. számú törvény hatálya előtt már működő állami tulajdonú kaszinókra vonatkozó különös rendelkezések a törvény (és az azt végrehajtó 1995. évi miniszteri határozat) általános rendelkezései alkalmazása alóli kivételnek tekintendők a kaszinóknak a törvényben előirányzott privatizációjáig és működési engedélyeik kibocsátásáig.

| (20) | Ezért a működési engedélyeik 2206/1994. számú törvény értelmében történt kibocsátása napjáig az 1995. évi miniszteri határozat nem vonatkozott az állami tulajdonú kaszinókra sem az egységes 15 EUR-s belépőjegyárat, sem az ár 80 %-ának az állam számára történő befizetési kötelezettségét illetően. Az állami tulajdonú kaszinók a 80 %-os illetéket csak akkor kezdték fizetni, amikor megkapták a 2206/1994. számú törvényben előirányzott működési engedélyüket (lásd az alábbi (23) és azt követő preambulumbekezdéseket). Azonban még akkor is, mivel a már hatályban levő, a belépőjegyárat 6 EUR-ban megállapító EOT határozatok egyedi kivételnek számítottak (hatályban lévő lex specialis), amelyeket nem módosítottak a 2206/1994. számú törvény és az 1995. évi miniszteri rendelet általános rendelkezései, az állami tulajdonú kaszinókban a belépőjegyára kivételesen 6 EUR maradt, és ezek a kaszinók csak a 6 EUR 80 %-át fizették be. Az EOT határozatokat csak a privatizáció után tekintették alkalmazhatatlannak, amikor a kaszinók már nem 100 %-os állami tulajdonban voltak. Csak akkor kezdték a kaszinók alkalmazni a 15 EUR-s egységes belépőjegyárat és kellett a 15 EUR 80 %-át befizetniük állami illetékként. |
| --- | --- |

(20)

Ezért a működési engedélyeik 2206/1994. számú törvény értelmében történt kibocsátása napjáig az 1995. évi miniszteri határozat nem vonatkozott az állami tulajdonú kaszinókra sem az egységes 15 EUR-s belépőjegyárat, sem az ár 80 %-ának az állam számára történő befizetési kötelezettségét illetően. Az állami tulajdonú kaszinók a 80 %-os illetéket csak akkor kezdték fizetni, amikor megkapták a 2206/1994. számú törvényben előirányzott működési engedélyüket (lásd az alábbi (23) és azt követő preambulumbekezdéseket). Azonban még akkor is, mivel a már hatályban levő, a belépőjegyárat 6 EUR-ban megállapító EOT határozatok egyedi kivételnek számítottak (hatályban lévő lex specialis), amelyeket nem módosítottak a 2206/1994. számú törvény és az 1995. évi miniszteri rendelet általános rendelkezései, az állami tulajdonú kaszinókban a belépőjegyára kivételesen 6 EUR maradt, és ezek a kaszinók csak a 6 EUR 80 %-át fizették be. Az EOT határozatokat csak a privatizáció után tekintették alkalmazhatatlannak, amikor a kaszinók már nem 100 %-os állami tulajdonban voltak. Csak akkor kezdték a kaszinók alkalmazni a 15 EUR-s egységes belépőjegyárat és kellett a 15 EUR 80 %-át befizetniük állami illetékként.

| (21) | Habár úgy tűnhet, hogy ez volt az általános szabály, volt egy kivétel a Mont Parnès kaszinó részletes privatizációja esetében, amelyet a 3139/2003. számú törvény hagyott jóvá (amely a korfui kaszinó később privatizációjáról is rendelkezett): a törvény kifejezetten úgy rendelkezett, hogy a Mont Parnès kaszinóban a belépőjegyára 6 EUR marad. |
| --- | --- |

(21)

Habár úgy tűnhet, hogy ez volt az általános szabály, volt egy kivétel a Mont Parnès kaszinó részletes privatizációja esetében, amelyet a 3139/2003. számú törvény hagyott jóvá (amely a korfui kaszinó később privatizációjáról is rendelkezett): a törvény kifejezetten úgy rendelkezett, hogy a Mont Parnès kaszinóban a belépőjegyára 6 EUR marad.

| (22) | 2000-ben az EOT, mint a korfui és a Mont Parnès kaszinó üzemeltetője, helyét átvette az Elliniki Etaireia Touristikis Anaptyxis (Görög Idegenforgalom-fejlesztési Vállalat, ETA), amelynek 100 %-os tulajdonosa a görög állam volt. 2000 végétől 2003-ig, amikor a kaszinói a 2206/1994. számú törvény értelmében működési engedélyt kaptak, az ETA először önkéntes alapon, majd később a 2919/2001. számú törvény 24. cikke értelmében elkezdte fokozatosan alkalmazni a 2206/1994. számú törvény kaszinók számára meghatározott előírásait annak érdekében, hogy felkészítse a korábbi két állami tulajdonú klubot a teljes engedély alapján történő működésre és privatizációra (27). Az átmeneti időszak során az ETA a 6 EUR-s belépőjegyár 80 %-át fizette be az államnak a Mont Parnès és a korfui kaszinó esetében. |
| --- | --- |

(22)

2000-ben az EOT, mint a korfui és a Mont Parnès kaszinó üzemeltetője, helyét átvette az Elliniki Etaireia Touristikis Anaptyxis (Görög Idegenforgalom-fejlesztési Vállalat, ETA), amelynek 100 %-os tulajdonosa a görög állam volt. 2000 végétől 2003-ig, amikor a kaszinói a 2206/1994. számú törvény értelmében működési engedélyt kaptak, az ETA először önkéntes alapon, majd később a 2919/2001. számú törvény 24. cikke értelmében elkezdte fokozatosan alkalmazni a 2206/1994. számú törvény kaszinók számára meghatározott előírásait annak érdekében, hogy felkészítse a korábbi két állami tulajdonú klubot a teljes engedély alapján történő működésre és privatizációra (27). Az átmeneti időszak során az ETA a 6 EUR-s belépőjegyár 80 %-át fizette be az államnak a Mont Parnès és a korfui kaszinó esetében.

| (23) | 2003-ban az állami tulajdonú Mont Parnès kaszinót korlátolt felelősségi alapon működő társasággá alakították át, és a tőkéjének 49 %-át magántulajdonba adták (28). A Mont Parnès kaszinó 2206/1994. számú törvényben meghatározott működési engedélyét végül 2003-ban adták meg a 3139/2003. számú törvény (1. cikkének (1) bekezdése) értelmében. Ugyanezen törvény (1. cikke (1) bekezdésének vii. pontja) állapította meg, hogy a Mont Parnès kaszinó belépőjegyára 6 EUR marad. |
| --- | --- |

(23)

2003-ban az állami tulajdonú Mont Parnès kaszinót korlátolt felelősségi alapon működő társasággá alakították át, és a tőkéjének 49 %-át magántulajdonba adták (28). A Mont Parnès kaszinó 2206/1994. számú törvényben meghatározott működési engedélyét végül 2003-ban adták meg a 3139/2003. számú törvény (1. cikkének (1) bekezdése) értelmében. Ugyanezen törvény (1. cikke (1) bekezdésének vii. pontja) állapította meg, hogy a Mont Parnès kaszinó belépőjegyára 6 EUR marad.

| (24) | A korfui kaszinó esetében a 2206/1994. számú törvényben meghatározott működési engedélyt először az ETA számára adták meg 2003-ban a 3139/2003. számú törvény (1. cikkének (3) bekezdése) értelmében azért, hogy egy későbbi privatizáció során az ETA rendelkezzen vele. Ugyanez a rendelkezés mondta ki, hogy a korfui kaszinó belépőjegyárát egy új miniszteri határozat fogja megállapítani, ezáltal közvetetten kimondva, hogy az 1995. évi miniszteri határozat nem alkalmazandó rá. A Bizottság tudomása szerint az új miniszteri határozatot soha nem hozták meg, és a korfui kaszinó továbbra is a 6 EUR-s árat alkalmazta a 2010. augusztusban végrehajtott privatizációjáig, amikor bevezette a 15 EUR-s árat (29). |
| --- | --- |

(24)

A korfui kaszinó esetében a 2206/1994. számú törvényben meghatározott működési engedélyt először az ETA számára adták meg 2003-ban a 3139/2003. számú törvény (1. cikkének (3) bekezdése) értelmében azért, hogy egy későbbi privatizáció során az ETA rendelkezzen vele. Ugyanez a rendelkezés mondta ki, hogy a korfui kaszinó belépőjegyárát egy új miniszteri határozat fogja megállapítani, ezáltal közvetetten kimondva, hogy az 1995. évi miniszteri határozat nem alkalmazandó rá. A Bizottság tudomása szerint az új miniszteri határozatot soha nem hozták meg, és a korfui kaszinó továbbra is a 6 EUR-s árat alkalmazta a 2010. augusztusban végrehajtott privatizációjáig, amikor bevezette a 15 EUR-s árat (29).

| (25) | A rodoszi kaszinó esetében a 2206/1994. számú törvényben előirányzott működési engedélyt 1996-ban adták ki az 1996. május 29-i Τ/633. számú miniszteri határozattal. A kaszinó azonban továbbra is a kedvezményes belépődíjat alkalmazta, és csak az 1999. áprilisban végrehajtott privatizációja után emelte meg 15 EUR-ra: a privatizációjáig az EOT felügyelete alatt működött, és ezért az EOT 1992. évi határozatát alkalmazta, amely a rodoszi kaszinó belépődíját 1 500 drachmában határozta meg (30). |
| --- | --- |

(25)

A rodoszi kaszinó esetében a 2206/1994. számú törvényben előirányzott működési engedélyt 1996-ban adták ki az 1996. május 29-i Τ/633. számú miniszteri határozattal. A kaszinó azonban továbbra is a kedvezményes belépődíjat alkalmazta, és csak az 1999. áprilisban végrehajtott privatizációja után emelte meg 15 EUR-ra: a privatizációjáig az EOT felügyelete alatt működött, és ezért az EOT 1992. évi határozatát alkalmazta, amely a rodoszi kaszinó belépődíját 1 500 drachmában határozta meg (30).

| (26) | A magántulajdonú thesszaloniki kaszinót 1995-ben hozták létre és kapott engedélyt a 2206/1994. számú törvény értelmében (31). Ez a kaszinó mindig az állami tulajdonú kaszinók (a Mont Parnès és a korfui) által alkalmazott 6 EUR-s kedvezményes belépőjegyárat érvényesítette a 2687/1953. számú törvényerejű rendelet (32) értelmében, amely úgy rendelkezik, hogy a külföldi tőkebevonás révén létrehozott vállalkozásoknak legalább olyan kedvezményes elbírálás alá kell esniük, mint az országban működő más hasonló vállalkozásoknak (33). Amikor egyszer ezt a kérdést felvetették, a kaszinó kezelője (azaz a Hyatt Regency) azt kérte, hogy a thesszaloniki kaszinó belépőjegyárát ugyanolyan szinten határozzák meg, mint a Mont Parnès kaszinóban, azaz 6 EUR-ban. Az Állami Jogi Tanács szakvéleményének a kikérése után (631/1997. számú vélemény) ennek a kérésnek helyt adtak. Amióta 1995-ben megkapta a működési engedélyét, a thesszaloniki kaszinóra az az előírás vonatkozott, hogy a belépőjegyek névértékének a 80 %-át be kell fizetnie az állam számára (34). |
| --- | --- |

(26)

A magántulajdonú thesszaloniki kaszinót 1995-ben hozták létre és kapott engedélyt a 2206/1994. számú törvény értelmében (31). Ez a kaszinó mindig az állami tulajdonú kaszinók (a Mont Parnès és a korfui) által alkalmazott 6 EUR-s kedvezményes belépőjegyárat érvényesítette a 2687/1953. számú törvényerejű rendelet (32) értelmében, amely úgy rendelkezik, hogy a külföldi tőkebevonás révén létrehozott vállalkozásoknak legalább olyan kedvezményes elbírálás alá kell esniük, mint az országban működő más hasonló vállalkozásoknak (33). Amikor egyszer ezt a kérdést felvetették, a kaszinó kezelője (azaz a Hyatt Regency) azt kérte, hogy a thesszaloniki kaszinó belépőjegyárát ugyanolyan szinten határozzák meg, mint a Mont Parnès kaszinóban, azaz 6 EUR-ban. Az Állami Jogi Tanács szakvéleményének a kikérése után (631/1997. számú vélemény) ennek a kérésnek helyt adtak. Amióta 1995-ben megkapta a működési engedélyét, a thesszaloniki kaszinóra az az előírás vonatkozott, hogy a belépőjegyek névértékének a 80 %-át be kell fizetnie az állam számára (34).

III.   A VIZSGÁLAT MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (27) | A Bizottság az EUMSZ 108. cikke (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálatot indított, mivel komoly kétségei voltak amiatt, hogy diszkriminatív adóügyi elbánásban részesíthetnek több konkrétan meghatározott kaszinót Görögországban, amelyek kedvezőbb adózási rendszer előnyeit élvezték, mint az országban működő többi kaszinó. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság az EUMSZ 108. cikke (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálatot indított, mivel komoly kétségei voltak amiatt, hogy diszkriminatív adóügyi elbánásban részesíthetnek több konkrétan meghatározott kaszinót Görögországban, amelyek kedvezőbb adózási rendszer előnyeit élvezték, mint az országban működő többi kaszinó.

| (28) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vitatott intézkedés eltért a kaszinók belépőjegyárainak szokásos szintjét megállapító általános jogszabályoktól, és ezáltal a kedvezményezettek versenyhelyzetét javította. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vitatott intézkedés eltért a kaszinók belépőjegyárainak szokásos szintjét megállapító általános jogszabályoktól, és ezáltal a kedvezményezettek versenyhelyzetét javította.

| (29) | A vitatott intézkedés úgy tűnt, hogy görög állami bevételek kieséséhez vezetett, és előnyt biztosított az alacsonyabb árat alkalmazó kaszinóknak. A görög hatóságok érvelésére, miszerint az alacsonyabb belépőjegyárak közvetlen kedvezményezettjei a fogyasztók voltak, a Bizottság azt válaszolta, hogy egy fogyasztóknak nyújtott támogatás egy vállalkozásnak nyújtott állami támogatásnak minősülhet, ha annak feltétele egy, a vállalkozás által szolgáltatott adott áru vagy szolgáltatás használata (35). |
| --- | --- |

(29)

A vitatott intézkedés úgy tűnt, hogy görög állami bevételek kieséséhez vezetett, és előnyt biztosított az alacsonyabb árat alkalmazó kaszinóknak. A görög hatóságok érvelésére, miszerint az alacsonyabb belépőjegyárak közvetlen kedvezményezettjei a fogyasztók voltak, a Bizottság azt válaszolta, hogy egy fogyasztóknak nyújtott támogatás egy vállalkozásnak nyújtott állami támogatásnak minősülhet, ha annak feltétele egy, a vállalkozás által szolgáltatott adott áru vagy szolgáltatás használata (35).

| (30) | A Bizottság azt is megjegyezte, hogy úgy tűnt, az adóteher szintjét nem az adott kaszinó körülményeinek megfelelően állapították meg (36); a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az intézkedés szelektív volt (37). |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság azt is megjegyezte, hogy úgy tűnt, az adóteher szintjét nem az adott kaszinó körülményeinek megfelelően állapították meg (36); a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az intézkedés szelektív volt (37).

| (31) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vitatott intézkedés torzíthatta a versenyt a kaszinók között Görögországban, illetve az európai üzletszerzési piacon. A Bizottság kifejtette, hogy teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamok jogát, hogy a saját területükön szabályozzák a szerencsejátékokat az EU-jogra is figyelemmel, de nem ért egyet azzal a következtetéssel, hogy a jelen intézkedés nem torzíthatja a versenyt és nincs hatása a tagállamok közötti kereskedelemre. Az ágazat szolgáltatói gyakran nemzetközi szállodaláncok, amelyek beruházási döntéseit befolyásolhatja az intézkedés, és a kaszinók idegenforgalmi vonzerőt jelenthetnek Görögország számára. A Bizottság ezért megállapította, hogy a intézkedés torzíthatta a versenyt és hatással lehetett a tagállamok közötti kereskedelemre (38). |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vitatott intézkedés torzíthatta a versenyt a kaszinók között Görögországban, illetve az európai üzletszerzési piacon. A Bizottság kifejtette, hogy teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamok jogát, hogy a saját területükön szabályozzák a szerencsejátékokat az EU-jogra is figyelemmel, de nem ért egyet azzal a következtetéssel, hogy a jelen intézkedés nem torzíthatja a versenyt és nincs hatása a tagállamok közötti kereskedelemre. Az ágazat szolgáltatói gyakran nemzetközi szállodaláncok, amelyek beruházási döntéseit befolyásolhatja az intézkedés, és a kaszinók idegenforgalmi vonzerőt jelenthetnek Görögország számára. A Bizottság ezért megállapította, hogy a intézkedés torzíthatta a versenyt és hatással lehetett a tagállamok közötti kereskedelemre (38).

| (32) | A Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy az intézkedés jogellenes támogatásnak minősül, mivel a görög hatóságok a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül hajtották végre, és hogy a támogatás visszatéríttetése lehet szükséges (39) az eljárási rendelet 15. cikkére is figyelemmel. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy az intézkedés jogellenes támogatásnak minősül, mivel a görög hatóságok a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül hajtották végre, és hogy a támogatás visszatéríttetése lehet szükséges (39) az eljárási rendelet 15. cikkére is figyelemmel.

| (33) | A Bizottság nem állapított meg olyan okot, amely miatt a vitatott intézkedés a belső piaccal összeegyeztethető lenne; úgy tűnt, hogy az intézkedés az annak előnyeit élvező kaszinóknak nyújtott indokolatlan működési támogatásnak minősül (40). |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság nem állapított meg olyan okot, amely miatt a vitatott intézkedés a belső piaccal összeegyeztethető lenne; úgy tűnt, hogy az intézkedés az annak előnyeit élvező kaszinóknak nyújtott indokolatlan működési támogatásnak minősül (40).

| (34) | A Bizottság megjegyezte, hogy ha bebizonyosodik a gyanú, miszerint az intézkedés összeegyeztethetetlen állami támogatást tartalmazott, akkor az eljárási rendelet 14. cikke (1) bekezdése értelmében kötelessége lenne elrendelni, hogy Görögország téríttesse vissza a kedvezményezettekkel a támogatást, kivéve, ha ezen lépés ellentétes lenne egy általános jogi elvvel (41). |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság megjegyezte, hogy ha bebizonyosodik a gyanú, miszerint az intézkedés összeegyeztethetetlen állami támogatást tartalmazott, akkor az eljárási rendelet 14. cikke (1) bekezdése értelmében kötelessége lenne elrendelni, hogy Görögország téríttesse vissza a kedvezményezettekkel a támogatást, kivéve, ha ezen lépés ellentétes lenne egy általános jogi elvvel (41).

IV.   A GÖRÖG HATÓSÁGOK ÉS AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (35) | A hivatalos vizsgálat folyamán a Bizottsághoz észrevételek érkeztek Görögországból az Elliniko Kazino Parnithas AE (Mont Parnès) képviselőitől és a magántulajdonú Loutraki kaszinó (Loutraki) képviselőitől. |
| --- | --- |

(35)

A hivatalos vizsgálat folyamán a Bizottsághoz észrevételek érkeztek Görögországból az Elliniko Kazino Parnithas AE (Mont Parnès) képviselőitől és a magántulajdonú Loutraki kaszinó (Loutraki) képviselőitől.

IV.1.   Görögország és Mont Parnès észrevételei

| (36) | A kedvezményezett Mont Parnès kaszinó képviselője és a görög hatóságok által benyújtott észrevételek lényegében megegyeznek, ebben a pontban együttesen foglaljuk őket össze. |
| --- | --- |

(36)

A kedvezményezett Mont Parnès kaszinó képviselője és a görög hatóságok által benyújtott észrevételek lényegében megegyeznek, ebben a pontban együttesen foglaljuk őket össze.

IV.1.1.   Állami támogatás fennállása

| (37) | Mind a görög hatóságok, mind a Mont Parnès tagadja az állami támogatás fennállását. Kijelentik, hogy az állam nem esik el semmilyen bevételtől, vagy ha igen, akkor a kaszinóknak nem származik semmilyen előnyük belőle. |
| --- | --- |

(37)

Mind a görög hatóságok, mind a Mont Parnès tagadja az állami támogatás fennállását. Kijelentik, hogy az állam nem esik el semmilyen bevételtől, vagy ha igen, akkor a kaszinóknak nem származik semmilyen előnyük belőle.

| (38) | A görög hatóságok kijelentik, hogy a differenciált árképzés csak árszabályozási kérdés, mivel a beszedett adó a kibocsátott belépőjegyek árainak egységes részaránya. |
| --- | --- |

(38)

A görög hatóságok kijelentik, hogy a differenciált árképzés csak árszabályozási kérdés, mivel a beszedett adó a kibocsátott belépőjegyek árainak egységes részaránya.

| (39) | A görög hatóságok szerint a belépőjegyek árai megállapításának és az állami illeték fizetési előírásnak a célja nem az, hogy az állam bevételhez jusson, hanem az, hogy az alacsony jövedelmű személyeket visszatartsa a szerencsejátékoktól. Az a tény, hogy a belépőjegyárak állami bevételt is képeznek, nem változtat annak ellenőrző intézkedési jellegén. A görög hatóságok ennek megfelelően azon a véleményen vannak, hogy az előírás miszerint a kaszinók játéktermébe belépő ügyfelek meghatározott árú belépőjegyet vegyenek, olyan közigazgatási ellenőrző intézkedés, amely egy nem adójellegű díjat vet ki, amely nem tekinthető adótehernek, ahogyan azt a görög legfelsőbb közigazgatási bíróság, az Állami Tanács 4027/1998. számú ítélete kimondta (42). |
| --- | --- |

(39)

A görög hatóságok szerint a belépőjegyek árai megállapításának és az állami illeték fizetési előírásnak a célja nem az, hogy az állam bevételhez jusson, hanem az, hogy az alacsony jövedelmű személyeket visszatartsa a szerencsejátékoktól. Az a tény, hogy a belépőjegyárak állami bevételt is képeznek, nem változtat annak ellenőrző intézkedési jellegén. A görög hatóságok ennek megfelelően azon a véleményen vannak, hogy az előírás miszerint a kaszinók játéktermébe belépő ügyfelek meghatározott árú belépőjegyet vegyenek, olyan közigazgatási ellenőrző intézkedés, amely egy nem adójellegű díjat vet ki, amely nem tekinthető adótehernek, ahogyan azt a görög legfelsőbb közigazgatási bíróság, az Állami Tanács 4027/1998. számú ítélete kimondta (42).

| (40) | A különböző kaszinók eltérő árait illetően Görögország kifejti, hogy a különböző kaszinók gazdasági és társadalmi körülményei eltérőek, és nem összehasonlíthatóak. A görög hatóságok szerint a díjak eltérő mértékét közpolitikai okok indokolják: különösen azzal érvelnek, hogy a különböző kaszinók körülményei indokolják, és teljes mértékben összhangban vannak azzal a gyakorlattal, hogy eltérő jegyárakat állapítanak meg a nagy városi központok közelében levő kaszinók és a vidéki kaszinók esetében, amelyek körzetében többségében alacsony jövedelemmel és iskolázottsági szinttel rendelkező emberek élnek, akiknek nagyobb szükségük van arra, hogy visszatartsák őket a szerencsejátékok játszásától, mint a városi területek lakóinak. |
| --- | --- |

(40)

A különböző kaszinók eltérő árait illetően Görögország kifejti, hogy a különböző kaszinók gazdasági és társadalmi körülményei eltérőek, és nem összehasonlíthatóak. A görög hatóságok szerint a díjak eltérő mértékét közpolitikai okok indokolják: különösen azzal érvelnek, hogy a különböző kaszinók körülményei indokolják, és teljes mértékben összhangban vannak azzal a gyakorlattal, hogy eltérő jegyárakat állapítanak meg a nagy városi központok közelében levő kaszinók és a vidéki kaszinók esetében, amelyek körzetében többségében alacsony jövedelemmel és iskolázottsági szinttel rendelkező emberek élnek, akiknek nagyobb szükségük van arra, hogy visszatartsák őket a szerencsejátékok játszásától, mint a városi területek lakóinak.

| (41) | A panaszos Loutraki megjegyezte, hogy amikor a korfui kaszinót 2010-ben privatizálták, a belépőjegyára 6 EUR-ról 15 EUR-ra emelkedett, ami a Loutraki szerint meglehetősen ellentmond a közpolitikai érveknek. A görög hatóságok válasza szerint Korfu szigetének távoli földrajzi elhelyezkedése miatt nincs versenyhelyzetben más görög kaszinókkal, ezért a verseny nem torzulhatott. A görög hatóságok azt is kifejtik, hogy olyan belépőjegyárat szükséges alkalmazni Korfu lakóinak védelmében, amely visszatartja őket, mivel a privatizáció után a kaszinó működési feltételeiben beállt változás elkerülhetetlenül a nyitvatartási idő jelentős meghosszabbodásához, nagyobb forgalomhoz és vonzerőhöz fog vezetni. |
| --- | --- |

(41)

A panaszos Loutraki megjegyezte, hogy amikor a korfui kaszinót 2010-ben privatizálták, a belépőjegyára 6 EUR-ról 15 EUR-ra emelkedett, ami a Loutraki szerint meglehetősen ellentmond a közpolitikai érveknek. A görög hatóságok válasza szerint Korfu szigetének távoli földrajzi elhelyezkedése miatt nincs versenyhelyzetben más görög kaszinókkal, ezért a verseny nem torzulhatott. A görög hatóságok azt is kifejtik, hogy olyan belépőjegyárat szükséges alkalmazni Korfu lakóinak védelmében, amely visszatartja őket, mivel a privatizáció után a kaszinó működési feltételeiben beállt változás elkerülhetetlenül a nyitvatartási idő jelentős meghosszabbodásához, nagyobb forgalomhoz és vonzerőhöz fog vezetni.

| (42) | Ha előnyhöz is jutnak az alacsonyabb árat alkalmazó kaszinók, mivel több ügyfelet vonzanak magukhoz, a görög hatóságok és a Mont Parnès vitatják azt a nézetet, hogy ez szükségképpen állami bevételkiesést jelentene. Az sem bizonyos, hogy magasabb belépőjegyár esetében a feltételezett kedvezményezettek több bevételt generálnának az állam számára, ezért a feltételezett bevételkiesés csak elméleti. A görög hatóságok és a Mont Parnès szerint az alacsonyabb belépőjegyár előnyét az ügyfelek élvezik, és az ár kaszinókat illető része magasabb a 15 EUR belépőjegyárat alkalmazó kaszinóban, ami a magasabb árat alkalmazó kaszinók haszna. |
| --- | --- |

(42)

Ha előnyhöz is jutnak az alacsonyabb árat alkalmazó kaszinók, mivel több ügyfelet vonzanak magukhoz, a görög hatóságok és a Mont Parnès vitatják azt a nézetet, hogy ez szükségképpen állami bevételkiesést jelentene. Az sem bizonyos, hogy magasabb belépőjegyár esetében a feltételezett kedvezményezettek több bevételt generálnának az állam számára, ezért a feltételezett bevételkiesés csak elméleti. A görög hatóságok és a Mont Parnès szerint az alacsonyabb belépőjegyár előnyét az ügyfelek élvezik, és az ár kaszinókat illető része magasabb a 15 EUR belépőjegyárat alkalmazó kaszinóban, ami a magasabb árat alkalmazó kaszinók haszna.

| (43) | A görög hatóságok és a Mont Parnès fenntartják a véleményüket, hogy ez nincs hatással a versenyre vagy a kereskedelemre, mivel mindegyik kaszinó egy helyi piacot szolgál ki. Vitatják a szerencsejátékok más formáival való verseny lehetőségét, amelyet az eljárás megindításáról szóló határozat állított, és rámutatnak, hogy jelenleg Görögországban törvény tiltja az internetes szerencsejátékot. |
| --- | --- |

(43)

A görög hatóságok és a Mont Parnès fenntartják a véleményüket, hogy ez nincs hatással a versenyre vagy a kereskedelemre, mivel mindegyik kaszinó egy helyi piacot szolgál ki. Vitatják a szerencsejátékok más formáival való verseny lehetőségét, amelyet az eljárás megindításáról szóló határozat állított, és rámutatnak, hogy jelenleg Görögországban törvény tiltja az internetes szerencsejátékot.

| (44) | A görög hatóságok és a Mont Parnès szerint, még ha el is fogadnánk, hogy a kedvezményes 6 EUR-s belépőjegyár befolyásolhatta vagy még befolyásolhatja egy külföldi vállalat görögországi kaszinóba történő befektetési döntését, a külföldi vállalat bármikor élhet a 2687/1953. számú törvényerejű rendelet által biztosított lehetőséggel, ahogyan azt tette a Hyatt Regency Xenodocheiaki kai Touristiki (Thesszaloniki) AE a thesszaloniki kaszinó esetében. |
| --- | --- |

(44)

A görög hatóságok és a Mont Parnès szerint, még ha el is fogadnánk, hogy a kedvezményes 6 EUR-s belépőjegyár befolyásolhatta vagy még befolyásolhatja egy külföldi vállalat görögországi kaszinóba történő befektetési döntését, a külföldi vállalat bármikor élhet a 2687/1953. számú törvényerejű rendelet által biztosított lehetőséggel, ahogyan azt tette a Hyatt Regency Xenodocheiaki kai Touristiki (Thesszaloniki) AE a thesszaloniki kaszinó esetében.

| (45) | A panaszos állítása szerint a kedvezményezettek ingyenes belépést biztosíthatnak, de a 80 % illetéket akkor is be kell fizetniük, ami szerinte nyilvánvalóan mutatja, hogy az intézkedés állami támogatásnak minősül. A görög hatóságok válasza szerint ez a gyakorlat kivételes, mivel a kaszinók ezt a lehetőséget arra használják, hogy tiszteletjegyet adjanak VIP-vendégeknek vagy hírességeknek, és ez a gyakorlat az adózási törvénnyel (2238/1994. számú törvény) szembemegy, mivel a jegyár 80 %-ának az állami költségvetésbe történő befizetése a vállalat forrásaiból nem minősül produktív kiadásnak és nem lehet levonni a vállalat bevételeiből, ezért az ilyen gyakorlatot folytató vállalat jelentős adóterhet visel. |
| --- | --- |

(45)

A panaszos állítása szerint a kedvezményezettek ingyenes belépést biztosíthatnak, de a 80 % illetéket akkor is be kell fizetniük, ami szerinte nyilvánvalóan mutatja, hogy az intézkedés állami támogatásnak minősül. A görög hatóságok válasza szerint ez a gyakorlat kivételes, mivel a kaszinók ezt a lehetőséget arra használják, hogy tiszteletjegyet adjanak VIP-vendégeknek vagy hírességeknek, és ez a gyakorlat az adózási törvénnyel (2238/1994. számú törvény) szembemegy, mivel a jegyár 80 %-ának az állami költségvetésbe történő befizetése a vállalat forrásaiból nem minősül produktív kiadásnak és nem lehet levonni a vállalat bevételeiből, ezért az ilyen gyakorlatot folytató vállalat jelentős adóterhet visel.

| (46) | A hatóságok és a Mont Parnès ezenkívül a kaszinók közötti eltérő adózási és szabályozási intézkedések miatti egyéb különbségekre is felhívják a Bizottság figyelmét. Szerintük ezek a különbségek a panaszos Loutraki számára jelentenek előnyt, és a belépőjegy alacsonyabb ára miatt a kedvezményezettek által élvezett előnyöket kiegyensúlyozzák. Különösen is igaz ez, mivel mindegyik kaszinó az éves bruttó nyereségének bizonyos hányadát fizeti be az államnak, és a törvény értelmében a Loutraki alacsonyabb hányadot fizet másoknál. A Bizottság mindenekelőtt rámutat, hogy ha a görög hatóságok és a Mont Parnès által hivatkozott egyéb intézkedések ténylegesen léteznek, akkor azok a Loutraki javát szolgáló önálló támogatásnak minősülhetnek, amennyiben az alkalmazandó állami támogatásról szóló EU-törvény minden feltételének megfelelnek. Ezek azonban mindenképpen elkülönülnek a szóban forgó intézkedéstől és a jelen határozat keretein kívül esnek. |
| --- | --- |

(46)

A hatóságok és a Mont Parnès ezenkívül a kaszinók közötti eltérő adózási és szabályozási intézkedések miatti egyéb különbségekre is felhívják a Bizottság figyelmét. Szerintük ezek a különbségek a panaszos Loutraki számára jelentenek előnyt, és a belépőjegy alacsonyabb ára miatt a kedvezményezettek által élvezett előnyöket kiegyensúlyozzák. Különösen is igaz ez, mivel mindegyik kaszinó az éves bruttó nyereségének bizonyos hányadát fizeti be az államnak, és a törvény értelmében a Loutraki alacsonyabb hányadot fizet másoknál. A Bizottság mindenekelőtt rámutat, hogy ha a görög hatóságok és a Mont Parnès által hivatkozott egyéb intézkedések ténylegesen léteznek, akkor azok a Loutraki javát szolgáló önálló támogatásnak minősülhetnek, amennyiben az alkalmazandó állami támogatásról szóló EU-törvény minden feltételének megfelelnek. Ezek azonban mindenképpen elkülönülnek a szóban forgó intézkedéstől és a jelen határozat keretein kívül esnek.

| (47) | Végezetül Görögország jelezte, hogy fontolóra vette a kaszinók árpolitikájának megváltoztatását a közöttük fennálló diszkrimináció megszüntetése érdekében. Eddig azonban még nem tájékoztatta a Bizottságot ilyen változtatás életbe léptetéséről. |
| --- | --- |

(47)

Végezetül Görögország jelezte, hogy fontolóra vette a kaszinók árpolitikájának megváltoztatását a közöttük fennálló diszkrimináció megszüntetése érdekében. Eddig azonban még nem tájékoztatta a Bizottságot ilyen változtatás életbe léptetéséről.

| (48) | A görög hatóságok és a Mont Parnès még nem tettek észrevételeket a támogatás összeegyeztethetőségével és jogszerűségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(48)

A görög hatóságok és a Mont Parnès még nem tettek észrevételeket a támogatás összeegyeztethetőségével és jogszerűségével kapcsolatban.

IV.1.2.   A támogatás számszerűsítése és visszatéríttetése

| (49) | Ezzel szemben a görög hatóságok és a Mont Parnès állítása szerint, még ha a szóban forgó intézkedést jogszerűtlen és összeegyeztethetetlen állami támogatásnak is minősítenék, a támogatás visszatéríttetése két elvvel is ellentétes lenne.






  — | Ellentétes lenne az állampolgárok indokolt várakozásainak az elvével. A kaszinók belépőjegyárainak a kérdését, különösen azt, hogy a belépőjegyára milyen mértékben jelentsen a kaszinók számára pénzügyi terhet, mintegy 15 évvel ezelőtt megtárgyalta az Állami Tanács (43). Az Állami Tanács határozata szerint a nemzeti jog szerint a belépőjegyára nem adójellegű, ami közvetetten mutatja, hogy a kaszinók számára nem jelent gazdasági terhet. A kedvezményezett kaszinók ezért indokoltan élhetnek azzal a feltevéssel, hogy a nemzeti jog szerint gazdasági tehernek nem minősülő eltérő árak nem jelenthetnek állami támogatást. |
| --- | --- | --- |

(49)

Ezzel szemben a görög hatóságok és a Mont Parnès állítása szerint, még ha a szóban forgó intézkedést jogszerűtlen és összeegyeztethetetlen állami támogatásnak is minősítenék, a támogatás visszatéríttetése két elvvel is ellentétes lenne.

—

Ellentétes lenne az állampolgárok indokolt várakozásainak az elvével. A kaszinók belépőjegyárainak a kérdését, különösen azt, hogy a belépőjegyára milyen mértékben jelentsen a kaszinók számára pénzügyi terhet, mintegy 15 évvel ezelőtt megtárgyalta az Állami Tanács (43). Az Állami Tanács határozata szerint a nemzeti jog szerint a belépőjegyára nem adójellegű, ami közvetetten mutatja, hogy a kaszinók számára nem jelent gazdasági terhet. A kedvezményezett kaszinók ezért indokoltan élhetnek azzal a feltevéssel, hogy a nemzeti jog szerint gazdasági tehernek nem minősülő eltérő árak nem jelenthetnek állami támogatást.

| — | Ellentétes lenne azzal az elvvel, hogy egy jogot nem lehet visszaélésszerűen alkalmazni. A görög hatóságok és a Mont Parnès szerint, mivel a Loutraki csak tizenöt évvel a vitatott intézkedés (1995-ben történt) elfogadása után nyújtott be panaszt a Bizottsághoz, visszaélt azzal a jogosultságával, hogy a Bizottsághoz forduljon az EUMSZ állami támogatásra vonatkozó szabályai szerinti érdekei és jogai védelmében. |
| --- | --- |

—

Ellentétes lenne azzal az elvvel, hogy egy jogot nem lehet visszaélésszerűen alkalmazni. A görög hatóságok és a Mont Parnès szerint, mivel a Loutraki csak tizenöt évvel a vitatott intézkedés (1995-ben történt) elfogadása után nyújtott be panaszt a Bizottsághoz, visszaélt azzal a jogosultságával, hogy a Bizottsághoz forduljon az EUMSZ állami támogatásra vonatkozó szabályai szerinti érdekei és jogai védelmében.

| (50) | A visszatéríttetendő összeg kiszámítását illetően a görög hatóságok és a Mont Parnès vitatják a Loutraki által javasolt számítást, amely szerint a magasabb és az alacsonyabb árat alkalmazó kaszinók ügyfelenként fizetendő adója közti különbséget kellene megszorozni a kedvezményezett kaszinókba belépő ügyfelek számával. Szerintük ez a számítás hibás és önkényes, mivel nem bizonyos, hogy egy magasabb belépőjegyár esetében az állítólagos kedvezményezett kaszinók, azaz a Mont Parnès, a thesszaloniki és a korfui kaszinó (44) ugyanakkora ügyfélkörrel rendelkezne. |
| --- | --- |

(50)

A visszatéríttetendő összeg kiszámítását illetően a görög hatóságok és a Mont Parnès vitatják a Loutraki által javasolt számítást, amely szerint a magasabb és az alacsonyabb árat alkalmazó kaszinók ügyfelenként fizetendő adója közti különbséget kellene megszorozni a kedvezményezett kaszinókba belépő ügyfelek számával. Szerintük ez a számítás hibás és önkényes, mivel nem bizonyos, hogy egy magasabb belépőjegyár esetében az állítólagos kedvezményezett kaszinók, azaz a Mont Parnès, a thesszaloniki és a korfui kaszinó (44) ugyanakkora ügyfélkörrel rendelkezne.

IV.2.   Loutraki észrevételei

| (51) | Loutraki szerint a nemzeti jogszabályokban meghatározott intézkedések egyes kaszinók javára történő adóügyi megkülönböztetésnek minősülnek, mivel az államnak befizetendő, a kaszinók belépőjegyára alapján számított egységes 80 %-os illeték különböző adóalapokra vonatkozik, mégpedig az állam által szabályozott eltérő belépőjegyárakra. A kedvezményezett kaszinók belépőjegyára jelentősen alacsonyabb, mint a többi kaszinó belépőjegyára (15 EUR helyett 6 EUR), ami bevételkiesést jelent az államnak, és mivel a verseny torzításához vezet, ezért állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(51)

Loutraki szerint a nemzeti jogszabályokban meghatározott intézkedések egyes kaszinók javára történő adóügyi megkülönböztetésnek minősülnek, mivel az államnak befizetendő, a kaszinók belépőjegyára alapján számított egységes 80 %-os illeték különböző adóalapokra vonatkozik, mégpedig az állam által szabályozott eltérő belépőjegyárakra. A kedvezményezett kaszinók belépőjegyára jelentősen alacsonyabb, mint a többi kaszinó belépőjegyára (15 EUR helyett 6 EUR), ami bevételkiesést jelent az államnak, és mivel a verseny torzításához vezet, ezért állami támogatásnak minősül.

| (52) | Loutraki továbbá állítja, hogy az intézkedés indoklása nem objektív, mivel az alacsonyabb belépőjegyár kedvezményezett kaszinók általi alkalmazása ténylegesen ellentétes a szociális céllal és az Állami Tanács 4027/1998. számú ítéletében tárgyalt kaszinó belépőjegyár-szabályozás indoklásával és jellemzőivel. Loutraki szerint nem lehet indokoltan azzal érvelni, hogy közigazgatási ellenőrzési és szociális célokat el lehet érni különböző belépőjegyárak alkalmazásával – a Mont Parnès kaszinóban, amely csak mintegy 20 km távolságra van Athén központjától, a belépőjegy ára 6 EUR, míg a Loutraki kaszinóban, amely mintegy 85 km távolságra van Athén központjától, a belépőjegy ára 15 EUR; a thesszaloniki kaszinóban, amely csak mintegy 8 km távolságra van Thesszaloniki központjától, a belépőjegyára 6 EUR, míg a Chalkidiki kaszinóban, amely mintegy 120 km távolságra van Thesszaloniki központjától, a belépőjegyára 15 EUR. |
| --- | --- |

(52)

Loutraki továbbá állítja, hogy az intézkedés indoklása nem objektív, mivel az alacsonyabb belépőjegyár kedvezményezett kaszinók általi alkalmazása ténylegesen ellentétes a szociális céllal és az Állami Tanács 4027/1998. számú ítéletében tárgyalt kaszinó belépőjegyár-szabályozás indoklásával és jellemzőivel. Loutraki szerint nem lehet indokoltan azzal érvelni, hogy közigazgatási ellenőrzési és szociális célokat el lehet érni különböző belépőjegyárak alkalmazásával – a Mont Parnès kaszinóban, amely csak mintegy 20 km távolságra van Athén központjától, a belépőjegy ára 6 EUR, míg a Loutraki kaszinóban, amely mintegy 85 km távolságra van Athén központjától, a belépőjegy ára 15 EUR; a thesszaloniki kaszinóban, amely csak mintegy 8 km távolságra van Thesszaloniki központjától, a belépőjegyára 6 EUR, míg a Chalkidiki kaszinóban, amely mintegy 120 km távolságra van Thesszaloniki központjától, a belépőjegyára 15 EUR.

| (53) | Loutraki megjegyzi, hogy korábban Görögország véleménye szerint a kedvezményes 6 EUR-s belépőjegyárat az egyes kedvezményezett kaszinók egyedi körülményei indokolták, főleg a földrajzi elhelyezkedésük (amely meghatározott bizonyos gazdasági, társadalmi, demográfiai és egyéb jellemzőket), de a korfui kaszinó privatizálásakor 2010. augusztusban 15 EUR-s árat kezdett alkalmazni anélkül, hogy magyarázatot adtak volna arra, miért változtak meg ezek az egyedi körülmények. |
| --- | --- |

(53)

Loutraki megjegyzi, hogy korábban Görögország véleménye szerint a kedvezményes 6 EUR-s belépőjegyárat az egyes kedvezményezett kaszinók egyedi körülményei indokolták, főleg a földrajzi elhelyezkedésük (amely meghatározott bizonyos gazdasági, társadalmi, demográfiai és egyéb jellemzőket), de a korfui kaszinó privatizálásakor 2010. augusztusban 15 EUR-s árat kezdett alkalmazni anélkül, hogy magyarázatot adtak volna arra, miért változtak meg ezek az egyedi körülmények.

| (54) | A visszatéríttetendő összeg kiszámítása kapcsán Loutraki fenntartja, hogy az érintett összeg az ügyfelenként kivetett adók közti különbség megszorozva a kedvezményezett kaszinókba belépő ügyfelek számával. |
| --- | --- |

(54)

A visszatéríttetendő összeg kiszámítása kapcsán Loutraki fenntartja, hogy az érintett összeg az ügyfelenként kivetett adók közti különbség megszorozva a kedvezményezett kaszinókba belépő ügyfelek számával.

| (55) | A Görögország és a Mont Parnès által hivatkozott önálló intézkedések kapcsán, amelyek véleményük szerint a Loutraki javát szolgálják, és amelyek között a legfontosabb az, hogy a Loutraki állítólagosan az éves bruttó nyeresége alacsonyabb hányadát fizeti be az államnak, mint a többi kaszinó, a Loutraki azt állítja, hogy a hatóságokkal kötött egyedi megállapodás alapján ugyanakkora összeget fizetett, mint a versenytársai. |
| --- | --- |

(55)

A Görögország és a Mont Parnès által hivatkozott önálló intézkedések kapcsán, amelyek véleményük szerint a Loutraki javát szolgálják, és amelyek között a legfontosabb az, hogy a Loutraki állítólagosan az éves bruttó nyeresége alacsonyabb hányadát fizeti be az államnak, mint a többi kaszinó, a Loutraki azt állítja, hogy a hatóságokkal kötött egyedi megállapodás alapján ugyanakkora összeget fizetett, mint a versenytársai.

V.   ÉRTÉKELÉS

| (56) | A szóban forgó intézkedés adóügyi megkülönböztetés egyes kaszinók javára, amelyet a görög hatóságok léptettek életbe számos rendelkezés (45) egyidejű alkalmazása révén, amelyek egységes 80 %-os illetéket róttak ki a kaszinók belépőjegyárára, és eltérő hatósági árakat határoztak meg a magántulajdonú és az állami tulajdonú kaszinók számára, mégpedig 6 EUR az állami tulajdonú kaszinók és 15 EUR a magántulajdonú kaszinók esetében, ezáltal versenyhátrányt okozva a magántulajdonú kaszinók számára (46). |
| --- | --- |

(56)

A szóban forgó intézkedés adóügyi megkülönböztetés egyes kaszinók javára, amelyet a görög hatóságok léptettek életbe számos rendelkezés (45) egyidejű alkalmazása révén, amelyek egységes 80 %-os illetéket róttak ki a kaszinók belépőjegyárára, és eltérő hatósági árakat határoztak meg a magántulajdonú és az állami tulajdonú kaszinók számára, mégpedig 6 EUR az állami tulajdonú kaszinók és 15 EUR a magántulajdonú kaszinók esetében, ezáltal versenyhátrányt okozva a magántulajdonú kaszinók számára (46).

V.1.   EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerinti állami támogatás fennállása

| (57) | Annak eldöntése érdekében, hogy egy intézkedés az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) szerinti állami támogatásnak minősül-e, a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének feltételeit teljesíti-e. A 107. cikk (1) bekezdése szerint, ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(57)

Annak eldöntése érdekében, hogy egy intézkedés az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) szerinti állami támogatásnak minősül-e, a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének feltételeit teljesíti-e. A 107. cikk (1) bekezdése szerint, ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (58) | A Bizottság ennek megfelelően értékeli, hogy a vitatott intézkedés teljesíti-e a 107. cikk (1) bekezdés szerinti állami támogatásnak minősítés mind a négy feltételét. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság ennek megfelelően értékeli, hogy a vitatott intézkedés teljesíti-e a 107. cikk (1) bekezdés szerinti állami támogatásnak minősítés mind a négy feltételét.

V.1.1.   Előny biztosítása

| (59) | Az intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha olyan előnyt biztosít a kedvezményezettek számára, amely révén a szokásosan a saját költségvetésükből fizetendő díjak megfizetése alól mentesülnek. |
| --- | --- |

(59)

Az intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha olyan előnyt biztosít a kedvezményezettek számára, amely révén a szokásosan a saját költségvetésükből fizetendő díjak megfizetése alól mentesülnek.

| (60) | A görög hatóságok állítása szerint az intézkedés az állami támogatás szabályainak keretein kívül esik, mivel a Görögországban működő minden kaszinónak egységes szintű hozzájárulást kell fizetnie az államnak, amely a belépőjegy értékének 80 %-a, míg az elbánásbeli eltérés az 1994-ben és 1995-ben jogszabályban meghatározott árpolitikából ered, amely a 2206/1994. számú törvény értelmében működési engedélyt kapott kaszinók belépőjegyárát 15 EUR-ban szabta meg. |
| --- | --- |

(60)

A görög hatóságok állítása szerint az intézkedés az állami támogatás szabályainak keretein kívül esik, mivel a Görögországban működő minden kaszinónak egységes szintű hozzájárulást kell fizetnie az államnak, amely a belépőjegy értékének 80 %-a, míg az elbánásbeli eltérés az 1994-ben és 1995-ben jogszabályban meghatározott árpolitikából ered, amely a 2206/1994. számú törvény értelmében működési engedélyt kapott kaszinók belépőjegyárát 15 EUR-ban szabta meg.

| (61) | A görög hatóságok azt is állítják, hogy a belépőjegyár csak közigazgatási ellenőrző intézkedés, és nem adójellegű, mivel az Állami Tanács 4025/1998. számú ítélete szerint a kaszinók belépőjegyárának a meghatározása szociális jelleggel bír, és nem adóügyi intézkedés. |
| --- | --- |

(61)

A görög hatóságok azt is állítják, hogy a belépőjegyár csak közigazgatási ellenőrző intézkedés, és nem adójellegű, mivel az Állami Tanács 4025/1998. számú ítélete szerint a kaszinók belépőjegyárának a meghatározása szociális jelleggel bír, és nem adóügyi intézkedés.

| (62) | Mindenekelőtt rá kell mutatni, hogy az árak 2206/1994. számú törvény általi meghatározását nem lehet tipikus árpolitikának nevezni, mivel látszólag minden kaszinó szabadon dönthet alacsonyabb ár alkalmazásáról vagy akár ingyenes belépés engedélyezéséről, de minden esetben be kell fizetniük az állam számára a kibocsátott belépőjegy értékének a 80 %-át, függetlenül attól, hogy milyen árat alkalmaztak az ügyfelek felé. |
| --- | --- |

(62)

Mindenekelőtt rá kell mutatni, hogy az árak 2206/1994. számú törvény általi meghatározását nem lehet tipikus árpolitikának nevezni, mivel látszólag minden kaszinó szabadon dönthet alacsonyabb ár alkalmazásáról vagy akár ingyenes belépés engedélyezéséről, de minden esetben be kell fizetniük az állam számára a kibocsátott belépőjegy értékének a 80 %-át, függetlenül attól, hogy milyen árat alkalmaztak az ügyfelek felé.

| (63) | Az állami támogatásról szóló EU-szabályok alkalmazásakor mindenképpen lényegtelen, hogy a szóban forgó intézkedés adóügyi vagy ármeghatározási intézkedés, mivel a 107. cikk bármilyen formában nyújtott támogatásra vonatkozik, amely előnyt biztosít. Az a tény, hogy az elsődleges célja nem adóbevétel generálása, önmagában nem elegendő ahhoz, hogy az intézkedés ne minősüljön állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(63)

Az állami támogatásról szóló EU-szabályok alkalmazásakor mindenképpen lényegtelen, hogy a szóban forgó intézkedés adóügyi vagy ármeghatározási intézkedés, mivel a 107. cikk bármilyen formában nyújtott támogatásra vonatkozik, amely előnyt biztosít. Az a tény, hogy az elsődleges célja nem adóbevétel generálása, önmagában nem elegendő ahhoz, hogy az intézkedés ne minősüljön állami támogatásnak.

| (64) | Még ha el is fogadjuk, hogy a kaszinók belépőjegyár meghatározásának lehet szociális célja, annak meghatározásához, hogy egyes vállalkozások kevesebbel járulnak-e hozzá az állami bevételekhez, azt a kérdést kell megvizsgálni, hogy ez állami támogatásnak minősülő előnyt jelent-e az egyes vállalkozásokra kifejtett hatást illetően. Mivel az általános 15 EUR-s belépőjegyár alkalmazása alóli mentességet egyedileg adták meg egyes kaszinók számára és különösen mivel az államnak fizetendő 80 %-os illeték alapja az alacsonyabb ár, amelyet ezek a kaszinóknak alkalmazniuk kell (elvben, lásd fent), ezért ezek a kaszinók előnyben részesülnek. |
| --- | --- |

(64)

Még ha el is fogadjuk, hogy a kaszinók belépőjegyár meghatározásának lehet szociális célja, annak meghatározásához, hogy egyes vállalkozások kevesebbel járulnak-e hozzá az állami bevételekhez, azt a kérdést kell megvizsgálni, hogy ez állami támogatásnak minősülő előnyt jelent-e az egyes vállalkozásokra kifejtett hatást illetően. Mivel az általános 15 EUR-s belépőjegyár alkalmazása alóli mentességet egyedileg adták meg egyes kaszinók számára és különösen mivel az államnak fizetendő 80 %-os illeték alapja az alacsonyabb ár, amelyet ezek a kaszinóknak alkalmazniuk kell (elvben, lásd fent), ezért ezek a kaszinók előnyben részesülnek.

| (65) | A Bizottság elismeri a tagállamok jogát, hogy a nemzeti jog alapján adóügyi vagy más intézkedésként határozzanak meg egy intézkedést. A Bizottság általi értékelésnek semmiképpen nem célja a nemzeti jog értelmezése. Ez az intézkedés azonban lehetővé teszi az összes kaszinó által kibocsátott belépőjegy ára 80 %-ának megfelelő rendszeres folyamatos illeték fizetését az állam számára. Ezenkívül a Bizottság megjegyzi, hogy a nemzeti jog (különösen a 2206/1994. számú törvény és az 1995. évi miniszteri rendelet) értelmében a fizetendő összegeket az illetékes adóhivatalnak kell befizetni (47). Az intézkedés nemzeti jog szerinti minősítését nem érinti ugyan, de a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedésnek hasonló hatásai vannak, mint egy adóügyi intézkedésnek. Ennek megfelelően kizárólag a jelen határozat és az állami támogatásról szóló EU-jogszabályok szerinti értékelés céljaira a Bizottság a továbbiakban az intézkedésre adóügyi intézkedés, adó vagy adózás szavakkal utal. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság elismeri a tagállamok jogát, hogy a nemzeti jog alapján adóügyi vagy más intézkedésként határozzanak meg egy intézkedést. A Bizottság általi értékelésnek semmiképpen nem célja a nemzeti jog értelmezése. Ez az intézkedés azonban lehetővé teszi az összes kaszinó által kibocsátott belépőjegy ára 80 %-ának megfelelő rendszeres folyamatos illeték fizetését az állam számára. Ezenkívül a Bizottság megjegyzi, hogy a nemzeti jog (különösen a 2206/1994. számú törvény és az 1995. évi miniszteri rendelet) értelmében a fizetendő összegeket az illetékes adóhivatalnak kell befizetni (47). Az intézkedés nemzeti jog szerinti minősítését nem érinti ugyan, de a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedésnek hasonló hatásai vannak, mint egy adóügyi intézkedésnek. Ennek megfelelően kizárólag a jelen határozat és az állami támogatásról szóló EU-jogszabályok szerinti értékelés céljaira a Bizottság a továbbiakban az intézkedésre adóügyi intézkedés, adó vagy adózás szavakkal utal.

| (66) | A szóban forgó intézkedés, azaz a belépőjegyek eltérő hatósági árai esetében a belépőjegyekre kivetett egységes adó közös hatása által kiváltott adóügyi megkülönböztetés Görögországban az állami tulajdonú kaszinóknak előnyt biztosít a magántulajdonú kaszinókkal szemben. A két állami intézkedés közös hatása az, hogy amíg a magántulajdonú kaszinók személyenként 12 EUR (15 EUR 80 %-a) belépőjegyekre kivetett adót fizetnek az állam számára, addig az állami tulajdonú kaszinók csak 4,8 EUR-t (6 EUR 80 %-a) (48). |
| --- | --- |

(66)

A szóban forgó intézkedés, azaz a belépőjegyek eltérő hatósági árai esetében a belépőjegyekre kivetett egységes adó közös hatása által kiváltott adóügyi megkülönböztetés Görögországban az állami tulajdonú kaszinóknak előnyt biztosít a magántulajdonú kaszinókkal szemben. A két állami intézkedés közös hatása az, hogy amíg a magántulajdonú kaszinók személyenként 12 EUR (15 EUR 80 %-a) belépőjegyekre kivetett adót fizetnek az állam számára, addig az állami tulajdonú kaszinók csak 4,8 EUR-t (6 EUR 80 %-a) (48).

| (67) | Ezzel az intézkedéssel a görög állam leveszi az állami tulajdonú kaszinókról azt a terhet, amelyet egyébként viselniük kellene, ha az adózás megkülönböztetésmentes és versenysemleges lenne. A megkülönböztetésmentes és versenysemleges adózást elvben a kaszinók létrehozásáról, szervezetéről, működéséről és felügyeletéről szóló 2206/1994. számú törvény teremtette meg Görögországban, amely a belépőjegyárat 15 EUR-ban határozta meg, és az államnak fizetendő adó ennek 80 %-a volt. A görög állam azonban nem alkalmazta ezt a megkülönböztetésmentes és versenysemleges adózási rendszert az állami tulajdonú kaszinókra (illetve a magántulajdonú thesszaloniki kaszinóra, amely ugyanolyan elbírálásban részesül), és lehetővé tette számukra, hogy csak 4,8 EUR belépőjegyekre kivetett adót fizessenek, következésképpen előnyben részesítette ezeket a vállalkozásokat. Ezeknek a kaszinónak alacsonyabb fejenkénti adóterhet kellett viselniük a teljes jövedelmükből. A teljes jövedelmük nemcsak belépődíjakból (kizárólag belépőjegyek árából) tevődik össze, hanem más bevételi forrásokból is, mint például szerencsejáték, szállás, bár és éttermi szolgáltatások, előadások stb. |
| --- | --- |

(67)

Ezzel az intézkedéssel a görög állam leveszi az állami tulajdonú kaszinókról azt a terhet, amelyet egyébként viselniük kellene, ha az adózás megkülönböztetésmentes és versenysemleges lenne. A megkülönböztetésmentes és versenysemleges adózást elvben a kaszinók létrehozásáról, szervezetéről, működéséről és felügyeletéről szóló 2206/1994. számú törvény teremtette meg Görögországban, amely a belépőjegyárat 15 EUR-ban határozta meg, és az államnak fizetendő adó ennek 80 %-a volt. A görög állam azonban nem alkalmazta ezt a megkülönböztetésmentes és versenysemleges adózási rendszert az állami tulajdonú kaszinókra (illetve a magántulajdonú thesszaloniki kaszinóra, amely ugyanolyan elbírálásban részesül), és lehetővé tette számukra, hogy csak 4,8 EUR belépőjegyekre kivetett adót fizessenek, következésképpen előnyben részesítette ezeket a vállalkozásokat. Ezeknek a kaszinónak alacsonyabb fejenkénti adóterhet kellett viselniük a teljes jövedelmükből. A teljes jövedelmük nemcsak belépődíjakból (kizárólag belépőjegyek árából) tevődik össze, hanem más bevételi forrásokból is, mint például szerencsejáték, szállás, bár és éttermi szolgáltatások, előadások stb.

| (68) | Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a támogatás elve nemcsak pozitív előnyöket foglal magában, hanem olyan intézkedéseket is, amelyek különböző formában enyhítik a szokásos esetben a vállalkozás költségvetéséből fizetendő díjak mértékét, és amelyek a szigorúan vett megfogalmazás szerint nem támogatások ugyan, de hasonló jellegűek és ugyanolyan hatásuk van (49). Ilyen előnyt lehet biztosítani a vállalkozásoknak nyújtott különböző fajta adókedvezményekkel, beleértve az adóalap csökkentését. |
| --- | --- |

(68)

Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a támogatás elve nemcsak pozitív előnyöket foglal magában, hanem olyan intézkedéseket is, amelyek különböző formában enyhítik a szokásos esetben a vállalkozás költségvetéséből fizetendő díjak mértékét, és amelyek a szigorúan vett megfogalmazás szerint nem támogatások ugyan, de hasonló jellegűek és ugyanolyan hatásuk van (49). Ilyen előnyt lehet biztosítani a vállalkozásoknak nyújtott különböző fajta adókedvezményekkel, beleértve az adóalap csökkentését.

| (69) | Ebben az esetben a korfui, a Mont Parnès és a thesszaloniki kaszinó (és 1999-ig a rodoszi kaszinó is) (50) adóalap-csökkentéshez hasonló előnyben részesült, mivel a fent kifejtettek szerint az ezekre a kaszinókra egyedileg alkalmazott rendelkezések alapján a belépő személyenként fizetendő adó mértéke alacsonyabb, mint a többi kaszinóra kivetett adó. |
| --- | --- |

(69)

Ebben az esetben a korfui, a Mont Parnès és a thesszaloniki kaszinó (és 1999-ig a rodoszi kaszinó is) (50) adóalap-csökkentéshez hasonló előnyben részesült, mivel a fent kifejtettek szerint az ezekre a kaszinókra egyedileg alkalmazott rendelkezések alapján a belépő személyenként fizetendő adó mértéke alacsonyabb, mint a többi kaszinóra kivetett adó.

| (70) | A görög hatóságok megjegyezték, hogy az alacsonyabb adóteher közvetlen kedvezményezettje az ügyfél. Még ha lehet is azzal érvelni, hogy az alacsonyabb belépésenkénti adóteher az ügyfelek javát is szolgálja, mivel alacsonyabb teljes árat fizetnek, ez nem változtat azon, hogy az intézkedést előnyt biztosít az adott vállalkozásoknak, ebben az esetben a kedvezményezett kaszinóknak, mivel alacsonyabb összegű adót fizetnek fogadott ügyfelenként. |
| --- | --- |

(70)

A görög hatóságok megjegyezték, hogy az alacsonyabb adóteher közvetlen kedvezményezettje az ügyfél. Még ha lehet is azzal érvelni, hogy az alacsonyabb belépésenkénti adóteher az ügyfelek javát is szolgálja, mivel alacsonyabb teljes árat fizetnek, ez nem változtat azon, hogy az intézkedést előnyt biztosít az adott vállalkozásoknak, ebben az esetben a kedvezményezett kaszinóknak, mivel alacsonyabb összegű adót fizetnek fogadott ügyfelenként.

| (71) | Adóügyi esetekben kimutatták, hogy a névlegesen az ügyfelek által fizetett, de a szolgáltató által beszedett adók alóli mentesség állami támogatásnak minősülhet, csakúgy, mint a fogyasztókat adott áruk vagy szolgáltatások vásárlására ösztönző intézkedések (51). |
| --- | --- |

(71)

Adóügyi esetekben kimutatták, hogy a névlegesen az ügyfelek által fizetett, de a szolgáltató által beszedett adók alóli mentesség állami támogatásnak minősülhet, csakúgy, mint a fogyasztókat adott áruk vagy szolgáltatások vásárlására ösztönző intézkedések (51).

| (72) | A múltbeli gyakorlatnak megfelelően a Bizottság véleménye szerint a fogyasztókra kivetett adók csökkentése vállalkozásoknak nyújtott állami támogatásnak minősülhet, ha a csökkentés feltétele egy adott vállalkozás által szolgáltatott áruk vagy nyújtott szolgáltatások használata (52). Ezért az érvelés, miszerint a közvetlen kedvezményezett az ügyfél, nem akadálya az állami támogatás megállapításának. |
| --- | --- |

(72)

A múltbeli gyakorlatnak megfelelően a Bizottság véleménye szerint a fogyasztókra kivetett adók csökkentése vállalkozásoknak nyújtott állami támogatásnak minősülhet, ha a csökkentés feltétele egy adott vállalkozás által szolgáltatott áruk vagy nyújtott szolgáltatások használata (52). Ezért az érvelés, miszerint a közvetlen kedvezményezett az ügyfél, nem akadálya az állami támogatás megállapításának.

| (73) | Ezenkívül, mivel a Görögországban a kaszinók által követett szokásos kereskedelmi gyakorlat az, hogy lemondanak a belépőjegy áráról, miközben kifizetik az államnak a belépőjegyekre kivetett adót (a jegyár névértékének a 80 %-a), ezért az állami tulajdonú kaszinóknak adóügyi megkülönböztetés révén biztosított előny még nagyobb, mivel a magántulajdonú kaszinók esetében a 12 EUR belépési adó megfizetésével az ügyfél belépésének a költsége jelentősen magasabb, mint az állami tulajdonú kaszinók esetében, amelyeknek csak 4,8 EUR adót kell fizetniük a teljes üzleti bevételükből. |
| --- | --- |

(73)

Ezenkívül, mivel a Görögországban a kaszinók által követett szokásos kereskedelmi gyakorlat az, hogy lemondanak a belépőjegy áráról, miközben kifizetik az államnak a belépőjegyekre kivetett adót (a jegyár névértékének a 80 %-a), ezért az állami tulajdonú kaszinóknak adóügyi megkülönböztetés révén biztosított előny még nagyobb, mivel a magántulajdonú kaszinók esetében a 12 EUR belépési adó megfizetésével az ügyfél belépésének a költsége jelentősen magasabb, mint az állami tulajdonú kaszinók esetében, amelyeknek csak 4,8 EUR adót kell fizetniük a teljes üzleti bevételükből.

| (74) | A görög hatóságok állítása szerint a kedvezményezett kaszinókba ingyenes belépés biztosítása a hét bizonyos napjain kivételes gyakorlat. Erről azonban kifejezetten rendelkeznek a nemzeti jogszabályok (1995. évi miniszteri határozat). Görögország állítása szerint ez a gyakorlat VIP-vendégek és hírességek számára van fenntartva, de a Bizottságnak nyilvánosan hozzáférhető információ formájában, mint például újságokban terjesztett szórólapok révén és az interneten, amelyek szerint minden héten a hét bizonyos napján ingyenes a belépés (például a thesszaloniki kaszinó az internetes oldalán azt reklámozza, hogy vasárnaptól csütörtökig folyamatosan ingyenes belépést biztosít), bizonyítéka van arra, hogy ez szokásos gyakorlat (53). Ezért a kedvezményezett kaszinók esetében az ingyenes belépés gyakorlata nem tűnik kivételesnek. |
| --- | --- |

(74)

A görög hatóságok állítása szerint a kedvezményezett kaszinókba ingyenes belépés biztosítása a hét bizonyos napjain kivételes gyakorlat. Erről azonban kifejezetten rendelkeznek a nemzeti jogszabályok (1995. évi miniszteri határozat). Görögország állítása szerint ez a gyakorlat VIP-vendégek és hírességek számára van fenntartva, de a Bizottságnak nyilvánosan hozzáférhető információ formájában, mint például újságokban terjesztett szórólapok révén és az interneten, amelyek szerint minden héten a hét bizonyos napján ingyenes a belépés (például a thesszaloniki kaszinó az internetes oldalán azt reklámozza, hogy vasárnaptól csütörtökig folyamatosan ingyenes belépést biztosít), bizonyítéka van arra, hogy ez szokásos gyakorlat (53). Ezért a kedvezményezett kaszinók esetében az ingyenes belépés gyakorlata nem tűnik kivételesnek.

| (75) | Görögország állítása szerint ez a gyakorlat ellentétes a nemzeti adójogszabályokkal; a Bizottság megállapítja, hogy a kaszinókra vonatkozó nemzeti jogszabályok kifejezetten rendelkeznek az ingyenes belépésről, és a kedvezményezett kaszinók nyilvánvalóan élnek is vele. |
| --- | --- |

(75)

Görögország állítása szerint ez a gyakorlat ellentétes a nemzeti adójogszabályokkal; a Bizottság megállapítja, hogy a kaszinókra vonatkozó nemzeti jogszabályok kifejezetten rendelkeznek az ingyenes belépésről, és a kedvezményezett kaszinók nyilvánvalóan élnek is vele.

| (76) | Görögország azzal érvelt, hogy az államnak a kaszinók saját forrásaiból fizetett, a belépőjegyár 80 %-át kitevő adót nem ismerik el produktív kiadásnak, és a görög adójogszabályok értelmében nem lehet levonni a vállalat bevételéből, ezért az ilyen gyakorlatot folytató vállalat jelentős adóterhet visel. A Bizottság megállapítja, hogy ez az érvelés ténylegesen a panaszos állítását támasztja alá, miszerint a saját bevételből történő adófizetésből eredő jelentős adóteher miatt a magántulajdonú kaszinók ténylegesen nem tudják megengedni maguknak az ingyenes belépés biztosítását; ezért ez megerősíti azt az érvet, hogy az alacsonyabb árat alkalmazó kaszinók előnyben részesülnek. |
| --- | --- |

(76)

Görögország azzal érvelt, hogy az államnak a kaszinók saját forrásaiból fizetett, a belépőjegyár 80 %-át kitevő adót nem ismerik el produktív kiadásnak, és a görög adójogszabályok értelmében nem lehet levonni a vállalat bevételéből, ezért az ilyen gyakorlatot folytató vállalat jelentős adóterhet visel. A Bizottság megállapítja, hogy ez az érvelés ténylegesen a panaszos állítását támasztja alá, miszerint a saját bevételből történő adófizetésből eredő jelentős adóteher miatt a magántulajdonú kaszinók ténylegesen nem tudják megengedni maguknak az ingyenes belépés biztosítását; ezért ez megerősíti azt az érvet, hogy az alacsonyabb árat alkalmazó kaszinók előnyben részesülnek.

| (77) | Görögország azzal is érvelt, hogy mivel a kaszinók az eltérő belépőjegyárak 20 %-át tartják meg, a magasabb díjat alkalmazók részesülnek előnyben, mert 3 EUR nettó bevételük van, szemben az állami tulajdonú kaszinókkal, amelyeknek csak 1,2 EUR a bevételük. Ez az érvelés félrevezető, mivel nem vesz figyelembe két, az intézkedés versenyellenes hatásának megértése szempontjából nagyon fontos tényt. Egyrészt azt a tényt, hogy a hatóságok a jegyárakat, és ezzel együtt a belépőjegyekre kivetett adót alacsonyabb szinten határozták meg egyes kaszinók számára, ami vonzóbbá teszi ezeket a kaszinókat az ügyfelek számára, és ez i. a kereslet megoszlását megváltoztatja ahhoz képest, mintha a kaszinóknak csak az általuk nyújtott szolgáltatások köre és minősége alapján kellene versenyezniük; és ii. a többi feltétel egyenlősége esetén mesterségesen növeli a belépések számát. Másrészt a fent kifejtettek szerint a belépőjegyárakból származó bevétel a kaszinóba bevonzott ügyfél által a kaszinó számára generált teljes bevételnek, amelyből a kaszinóknak a belépőjegyekre kivetett adót fizetniük kell, csak egy korlátozott részét teszi ki. |
| --- | --- |

(77)

Görögország azzal is érvelt, hogy mivel a kaszinók az eltérő belépőjegyárak 20 %-át tartják meg, a magasabb díjat alkalmazók részesülnek előnyben, mert 3 EUR nettó bevételük van, szemben az állami tulajdonú kaszinókkal, amelyeknek csak 1,2 EUR a bevételük. Ez az érvelés félrevezető, mivel nem vesz figyelembe két, az intézkedés versenyellenes hatásának megértése szempontjából nagyon fontos tényt. Egyrészt azt a tényt, hogy a hatóságok a jegyárakat, és ezzel együtt a belépőjegyekre kivetett adót alacsonyabb szinten határozták meg egyes kaszinók számára, ami vonzóbbá teszi ezeket a kaszinókat az ügyfelek számára, és ez i. a kereslet megoszlását megváltoztatja ahhoz képest, mintha a kaszinóknak csak az általuk nyújtott szolgáltatások köre és minősége alapján kellene versenyezniük; és ii. a többi feltétel egyenlősége esetén mesterségesen növeli a belépések számát. Másrészt a fent kifejtettek szerint a belépőjegyárakból származó bevétel a kaszinóba bevonzott ügyfél által a kaszinó számára generált teljes bevételnek, amelyből a kaszinóknak a belépőjegyekre kivetett adót fizetniük kell, csak egy korlátozott részét teszi ki.

| (78) | Végezetül maguk a vonatkozó nemzeti jogszabályok is elismerik azt a tényt, hogy az adóügyi megkülönböztetés előnyt biztosít. A görög hatóságok tájékoztatása szerint a thesszaloniki kaszinónak engedélyezték az alacsonyabb belépőjegyár alkalmazását és az alacsonyabb adó fizetését az 1953. évi törvényerejű rendelet értelmében, amely szerint a külföldi tőkebevonással létrehozott vállalkozások a hazai vállalkozásoknak biztosított legkedvezőbb elbírálás alá esnek. Habár a görög hatóságok fenntartják, hogy a jelen rendszer nem előnyös, mégis alkalmazzák a jogszabályt a thesszaloniki kaszinóra azon az alapon, hogy ez jelenti a hazai vállalkozásoknak biztosított legkedvezőbb elbírálást, szemben a többi magántulajdonú kaszinóra alkalmazott, nagyobb terhet jelentő elbírálással. |
| --- | --- |

(78)

Végezetül maguk a vonatkozó nemzeti jogszabályok is elismerik azt a tényt, hogy az adóügyi megkülönböztetés előnyt biztosít. A görög hatóságok tájékoztatása szerint a thesszaloniki kaszinónak engedélyezték az alacsonyabb belépőjegyár alkalmazását és az alacsonyabb adó fizetését az 1953. évi törvényerejű rendelet értelmében, amely szerint a külföldi tőkebevonással létrehozott vállalkozások a hazai vállalkozásoknak biztosított legkedvezőbb elbírálás alá esnek. Habár a görög hatóságok fenntartják, hogy a jelen rendszer nem előnyös, mégis alkalmazzák a jogszabályt a thesszaloniki kaszinóra azon az alapon, hogy ez jelenti a hazai vállalkozásoknak biztosított legkedvezőbb elbírálást, szemben a többi magántulajdonú kaszinóra alkalmazott, nagyobb terhet jelentő elbírálással.

| (79) | Ezzel szemben a görög hatóságok és a Mont Parnès felhívják a figyelmet a kaszinók között adóügyi vagy szabályozói intézkedések tekintetében fennálló más különbségekre, amelyek szerintük a panaszos Loutraki javát szolgálják, és ezáltal ellensúlyozzák az alacsonyabb belépőjegyárak miatt a kedvezményezettek által élvezett előnyöket (54); ezzel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy az állítás, miszerint egy intézkedést (az általános adózásbeli különbség) ellensúlyoz egy másik (a belépőjegyárak és az azokra kivetett adók közti különbség), nem fogadható el annak a véleménynek az indoklására, hogy a szóban forgó intézkedés nem minősül állami támogatásnak. Ezek a szempontok a fent említettek szerint mindenképpen elkülönülnek a szóban forgó intézkedéstől, és a jelen határozat keretein kívül esnek (lásd a (46) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(79)

Ezzel szemben a görög hatóságok és a Mont Parnès felhívják a figyelmet a kaszinók között adóügyi vagy szabályozói intézkedések tekintetében fennálló más különbségekre, amelyek szerintük a panaszos Loutraki javát szolgálják, és ezáltal ellensúlyozzák az alacsonyabb belépőjegyárak miatt a kedvezményezettek által élvezett előnyöket (54); ezzel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy az állítás, miszerint egy intézkedést (az általános adózásbeli különbség) ellensúlyoz egy másik (a belépőjegyárak és az azokra kivetett adók közti különbség), nem fogadható el annak a véleménynek az indoklására, hogy a szóban forgó intézkedés nem minősül állami támogatásnak. Ezek a szempontok a fent említettek szerint mindenképpen elkülönülnek a szóban forgó intézkedéstől, és a jelen határozat keretein kívül esnek (lásd a (46) preambulumbekezdést).

| (80) | A Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó intézkedés, azaz a belépőjegyek eltérő hatósági árai mellett a belépőjegyekre kivetett egységes adó közös hatása által kiváltott adóügyi megkülönböztetés előnyt nyújt az alacsonyabb árat alkalmazó kaszinók számára. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó intézkedés, azaz a belépőjegyek eltérő hatósági árai mellett a belépőjegyekre kivetett egységes adó közös hatása által kiváltott adóügyi megkülönböztetés előnyt nyújt az alacsonyabb árat alkalmazó kaszinók számára.

V.1.2.   Állami források és államnak tulajdoníthatóság

| (81) | A fenti hivatkozott előny az államnak tulajdonítható és állami forrásokból finanszírozzák. |
| --- | --- |

(81)

A fenti hivatkozott előny az államnak tulajdonítható és állami forrásokból finanszírozzák.

| (82) | A fent kifejtettek szerint az adóügyi megkülönböztetés a görög állam által elfogadott számos közigazgatási intézkedés, rendelet és szabályozás eredménye, különösen tekintettel az alábbiakra: 2206/1994. számú törvény; 1995. évi miniszteri határozat; 2003. április 30-i 3139. számú törvény; 2687/1953. számú törvényerejű rendelet; az EOT (az állami tulajdonú kaszinók kezelője) főtitkára a 1624/1951. számú törvénnyel és a 4109/1960. számú rendelettel összhangban meghozott határozatai, mégpedig az 1991. november 21-i 535633. számú EOT határozat, amely a Mont Parnès kaszinó belépőjegyárát 2 000 drachmában határozta meg, és az 1992. március 24-i 508049. számú EOT határozat, amely a korfui és rodoszi kaszinó belépőjegyárát 1 500 drachmában határozta meg (a korfui kaszinó esetében az 1997. november 24-i 532691. számú határozat 2 000 drachmára emelte az árat); és az egyes kaszinóknak a nemzeti jog értelmében adott működési engedély, amely megerősíti az adott belépőjegyárat és az adott kaszinóban alkalmazott ár 80 %-ának befizetési kötelezettségét. |
| --- | --- |

(82)

A fent kifejtettek szerint az adóügyi megkülönböztetés a görög állam által elfogadott számos közigazgatási intézkedés, rendelet és szabályozás eredménye, különösen tekintettel az alábbiakra: 2206/1994. számú törvény; 1995. évi miniszteri határozat; 2003. április 30-i 3139. számú törvény; 2687/1953. számú törvényerejű rendelet; az EOT (az állami tulajdonú kaszinók kezelője) főtitkára a 1624/1951. számú törvénnyel és a 4109/1960. számú rendelettel összhangban meghozott határozatai, mégpedig az 1991. november 21-i 535633. számú EOT határozat, amely a Mont Parnès kaszinó belépőjegyárát 2 000 drachmában határozta meg, és az 1992. március 24-i 508049. számú EOT határozat, amely a korfui és rodoszi kaszinó belépőjegyárát 1 500 drachmában határozta meg (a korfui kaszinó esetében az 1997. november 24-i 532691. számú határozat 2 000 drachmára emelte az árat); és az egyes kaszinóknak a nemzeti jog értelmében adott működési engedély, amely megerősíti az adott belépőjegyárat és az adott kaszinóban alkalmazott ár 80 %-ának befizetési kötelezettségét.

| (83) | Ezenkívül az adóügyi megkülönböztetést állami forrásokból finanszírozzák. Ha az állam lemond olyan bevételekről, amelyeket szokásos körülmények között egy vállalkozástól kellene beszednie, akkor az adott intézkedést állami forrásokból finanszírozzák. |
| --- | --- |

(83)

Ezenkívül az adóügyi megkülönböztetést állami forrásokból finanszírozzák. Ha az állam lemond olyan bevételekről, amelyeket szokásos körülmények között egy vállalkozástól kellene beszednie, akkor az adott intézkedést állami forrásokból finanszírozzák.

| (84) | Adóügyi szempontból az állami tulajdonú kaszinók számára nyújtott előny abból ered, hogy az adóalapot, amelynek 80 %-át kell a belépőjegyekre kivetett adóként befizetni, mesterségesen csökkentették a 15 EUR-s belépőjegy névértékről 6 EUR-ra az állami tulajdonú kaszinókban. |
| --- | --- |

(84)

Adóügyi szempontból az állami tulajdonú kaszinók számára nyújtott előny abból ered, hogy az adóalapot, amelynek 80 %-át kell a belépőjegyekre kivetett adóként befizetni, mesterségesen csökkentették a 15 EUR-s belépőjegy névértékről 6 EUR-ra az állami tulajdonú kaszinókban.

| (85) | A Bíróság határozata szerint egy ilyen fajta diszkriminatív adóalap-csökkentés állami bevételkieséshez vezet, amely egyenértékű az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerinti állami forrás felhasználással (55). Általánosságban a szóban forgó esetben a görög állam belépésenként 7,2 EUR állami tulajdonú kaszinóktól beszedendő adóbevételről mond le, ami a magántulajdonú kaszinók által az államnak belépésenként fizetett 12 EUR adó és az állami tulajdonú kaszinók által az államnak belépésenként fizetett 4,8 EUR adó különbsége. Az egyes kedvezményezett kaszinók által kapott előny értékkelésekor azonban bizonyos kiigazításokat lehet tenni (további magyarázat az V.4. pontban, Számszerűsítés és visszatéríttetés: különösen úgy tűnik, hogy 2000-ig a Mont Parnès és a korfui kaszinó nem fizetett belépőjegyekre kivetett adót az államnak, ezért ebben az esetben az előny megegyezik a magántulajdonú kaszinók által az államnak belépésenként fizetett 12 EUR adóval). |
| --- | --- |

(85)

A Bíróság határozata szerint egy ilyen fajta diszkriminatív adóalap-csökkentés állami bevételkieséshez vezet, amely egyenértékű az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerinti állami forrás felhasználással (55). Általánosságban a szóban forgó esetben a görög állam belépésenként 7,2 EUR állami tulajdonú kaszinóktól beszedendő adóbevételről mond le, ami a magántulajdonú kaszinók által az államnak belépésenként fizetett 12 EUR adó és az állami tulajdonú kaszinók által az államnak belépésenként fizetett 4,8 EUR adó különbsége. Az egyes kedvezményezett kaszinók által kapott előny értékkelésekor azonban bizonyos kiigazításokat lehet tenni (további magyarázat az V.4. pontban, Számszerűsítés és visszatéríttetés: különösen úgy tűnik, hogy 2000-ig a Mont Parnès és a korfui kaszinó nem fizetett belépőjegyekre kivetett adót az államnak, ezért ebben az esetben az előny megegyezik a magántulajdonú kaszinók által az államnak belépésenként fizetett 12 EUR adóval).

| (86) | Görögország azt állította, hogy mivel az alacsonyabb árat alkalmazó kaszinók ezáltal több ügyfelet vonzhatnak, nem bizonyos, hogy az állam lemond bevételről. Görögország fenntartja, hogy következésképpen az intézkedés nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(86)

Görögország azt állította, hogy mivel az alacsonyabb árat alkalmazó kaszinók ezáltal több ügyfelet vonzhatnak, nem bizonyos, hogy az állam lemond bevételről. Görögország fenntartja, hogy következésképpen az intézkedés nem minősül állami támogatásnak.

| (87) | Ahogyan azt már az eljárás megindításáról szóló határozatban említettük, a Bizottság nem fogadja el ezt az érvet. A korábbi gyakorlatának megfelelően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az a tény, miszerint az adócsökkentés egyes adófizetőket illetően az adott adó révén beszedett bevételek szintjét növelheti, nem jelenti szükségszerűen azt, hogy az intézkedést nem az állam finanszírozná (56). |
| --- | --- |

(87)

Ahogyan azt már az eljárás megindításáról szóló határozatban említettük, a Bizottság nem fogadja el ezt az érvet. A korábbi gyakorlatának megfelelően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az a tény, miszerint az adócsökkentés egyes adófizetőket illetően az adott adó révén beszedett bevételek szintjét növelheti, nem jelenti szükségszerűen azt, hogy az intézkedést nem az állam finanszírozná (56).

| (88) | A görög hatóságok érvelése annyiban hibás, hogy az adóügyi megkülönböztetés állami költségvetésre gyakorolt hatása vizsgálatakor alkalmazott összehasonlítási alap az intézkedésbe épített előny miatt torzult. A görög hatóságok érvelésükben figyelembe vették az árcsökkentés dinamikus hatását, amely növelheti a keresletet és végső soron a beszedett adót, mivel a beszedett adó a belépések számával arányos. Ez az összehasonlítás azonban hibás, mivel a keresletet maga az előny által létrehozott egyenlőtlenség, vagyis az a tény, hogy alacsonyabb az ár és ezért a belépésenkénti adóteher is alacsonyabb, növeli meg. |
| --- | --- |

(88)

A görög hatóságok érvelése annyiban hibás, hogy az adóügyi megkülönböztetés állami költségvetésre gyakorolt hatása vizsgálatakor alkalmazott összehasonlítási alap az intézkedésbe épített előny miatt torzult. A görög hatóságok érvelésükben figyelembe vették az árcsökkentés dinamikus hatását, amely növelheti a keresletet és végső soron a beszedett adót, mivel a beszedett adó a belépések számával arányos. Ez az összehasonlítás azonban hibás, mivel a keresletet maga az előny által létrehozott egyenlőtlenség, vagyis az a tény, hogy alacsonyabb az ár és ezért a belépésenkénti adóteher is alacsonyabb, növeli meg.

| (89) | Mindenesetre a görög hatóságok nem adtak semmilyen bizonyítékot arra, hogy a kaszinók belépőjegyekre kivetett adójából származó teljes adóbevételt maximalizálnák az egyenlőtlen árak. Ha a Bizottság elfogadná azt az érvelést, hogy a belépőjegyár 6 EUR-ra csökkentése növeli a beszedett adót, akkor az adóbevételt maximalizálná az összes belépőjegyárának 6 EUR-ra csökkentése mind az állami tulajdonú kaszinók, mind a magántulajdonú kaszinók esetében, ami ellentmond a görög állításnak, hogy ezt a pontot az egyenlőtlen árakból eredő adóügyi megkülönböztetés révén lehet elérni. |
| --- | --- |

(89)

Mindenesetre a görög hatóságok nem adtak semmilyen bizonyítékot arra, hogy a kaszinók belépőjegyekre kivetett adójából származó teljes adóbevételt maximalizálnák az egyenlőtlen árak. Ha a Bizottság elfogadná azt az érvelést, hogy a belépőjegyár 6 EUR-ra csökkentése növeli a beszedett adót, akkor az adóbevételt maximalizálná az összes belépőjegyárának 6 EUR-ra csökkentése mind az állami tulajdonú kaszinók, mind a magántulajdonú kaszinók esetében, ami ellentmond a görög állításnak, hogy ezt a pontot az egyenlőtlen árakból eredő adóügyi megkülönböztetés révén lehet elérni.

| (90) | Ennek megfelelően a megtámadott előnyt állami forrásokból finanszírozzák. |
| --- | --- |

(90)

Ennek megfelelően a megtámadott előnyt állami forrásokból finanszírozzák.

V.1.3.   Szelektivitás

| (91) | Az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében egy intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha sajátos vagy szelektív abban az értelemben, hogy előnyben részesít bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését. |
| --- | --- |

(91)

Az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében egy intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha sajátos vagy szelektív abban az értelemben, hogy előnyben részesít bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését.

| (92) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint (57) a szelektivitás feltételének – amely az állami támogatás fogalmának előfeltétele – értékelését illetően az állandó ítélkezési gyakorlatból következik, hogy az EK 87. cikk (1) bekezdése [jelenleg az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése] alkalmazásában azt kell eldönteni, hogy adott jogi szabályozás keretén belül valamely nemzeti intézkedés alkalmas-e arra, hogy „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos termékek előállítását” előnyben részesítse olyan vállalkozásokkal és termékekkel szemben, amelyek az intézkedés céljára tekintettel jogilag és tényszerűen azokkal összehasonlíthatóak (58). A Bíróság számos alkalommal úgy ítélte meg, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése nem tesz megkülönböztetést az állami támogatás okai és céljai között, hanem az általuk gyakorolt hatások szerint határozza meg azokat (59). A Bizottság saját gyakorlata és az EU adóügyi gyakorlata szerint ez a szelektív előny a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási adórendelkezések alóli kivételekből vagy az adóhatóságok diszkrecionális gyakorlatából következhet. Mindazonáltal egy intézkedés szelektív jellegét a rendszer jellege vagy általános felépítése indokolhatja, amely esetben az intézkedés nem minősülhet állami támogatásnak (60). |
| --- | --- |

(92)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint (57) a szelektivitás feltételének – amely az állami támogatás fogalmának előfeltétele – értékelését illetően az állandó ítélkezési gyakorlatból következik, hogy az EK 87. cikk (1) bekezdése [jelenleg az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése] alkalmazásában azt kell eldönteni, hogy adott jogi szabályozás keretén belül valamely nemzeti intézkedés alkalmas-e arra, hogy „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos termékek előállítását” előnyben részesítse olyan vállalkozásokkal és termékekkel szemben, amelyek az intézkedés céljára tekintettel jogilag és tényszerűen azokkal összehasonlíthatóak (58). A Bíróság számos alkalommal úgy ítélte meg, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése nem tesz megkülönböztetést az állami támogatás okai és céljai között, hanem az általuk gyakorolt hatások szerint határozza meg azokat (59). A Bizottság saját gyakorlata és az EU adóügyi gyakorlata szerint ez a szelektív előny a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási adórendelkezések alóli kivételekből vagy az adóhatóságok diszkrecionális gyakorlatából következhet. Mindazonáltal egy intézkedés szelektív jellegét a rendszer jellege vagy általános felépítése indokolhatja, amely esetben az intézkedés nem minősülhet állami támogatásnak (60).

| (93) | Először, a Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó esetben az általános adórendszer az a rendszer, amely elvben minden kaszinóra vonatkozik és amelyet a 2206/1994. számú törvényben és az 1995. évi miniszteri végrehajtási határozatban határoztak meg (ezt megerősítették a görög hatóságok, lásd a (19) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(93)

Először, a Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó esetben az általános adórendszer az a rendszer, amely elvben minden kaszinóra vonatkozik és amelyet a 2206/1994. számú törvényben és az 1995. évi miniszteri végrehajtási határozatban határoztak meg (ezt megerősítették a görög hatóságok, lásd a (19) preambulumbekezdést).

| (94) | Másodszor, a Bizottság megállapítja, hogy a kérdéses intézkedés az általános adórendszertől való eltérésnek minősül. A görög hatóságok is megerősítették, hogy az állami tulajdonú kaszinókra (és a magántulajdonú thesszaloniki kaszinóra) vonatkozó különös rendelkezések a 2206/1994. számú törvény általános rendelkezéseitől és az 1995. évi miniszteri végrehajtási határozattól való eltérésnek minősülnek (lásd a fenti (19) és az azt követő preambulumbekezdéseket). |
| --- | --- |

(94)

Másodszor, a Bizottság megállapítja, hogy a kérdéses intézkedés az általános adórendszertől való eltérésnek minősül. A görög hatóságok is megerősítették, hogy az állami tulajdonú kaszinókra (és a magántulajdonú thesszaloniki kaszinóra) vonatkozó különös rendelkezések a 2206/1994. számú törvény általános rendelkezéseitől és az 1995. évi miniszteri végrehajtási határozattól való eltérésnek minősülnek (lásd a fenti (19) és az azt követő preambulumbekezdéseket).

| (95) | A Bizottság kiemeli, hogy a belépőjegyár 80 %-a befizetésének a kötelezettsége 2003-ig nem vonatkozott a Mont Parnès és a korfui kaszinóra. A fent kifejtettek szerint ez a kötelezettség csak azután vonatkozott a thesszaloniki és a rodoszi kaszinóra, miután azok a 2206/1994. számú törvény értelmében megkapták a működési engedélyüket, a thesszaloniki 1995-ben és a rodoszi 1996-ban. A belépőjegyára 6 EUR maradt egészen a mai napig a Mont Parnès és a thesszaloniki kaszinó esetében, és ugyanúgy 6 EUR maradt a korfui kaszinó esetében 2010. augusztusáig, a rodoszi kaszinó esetében pedig 1999-ig, amikor privatizációjuk megtörtént. A 80 % befizetése és a 15 EUR-s belépőjegyár azonban kötelező volt, és alkalmazásra is került a többi kaszinó számára 1995-től. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság kiemeli, hogy a belépőjegyár 80 %-a befizetésének a kötelezettsége 2003-ig nem vonatkozott a Mont Parnès és a korfui kaszinóra. A fent kifejtettek szerint ez a kötelezettség csak azután vonatkozott a thesszaloniki és a rodoszi kaszinóra, miután azok a 2206/1994. számú törvény értelmében megkapták a működési engedélyüket, a thesszaloniki 1995-ben és a rodoszi 1996-ban. A belépőjegyára 6 EUR maradt egészen a mai napig a Mont Parnès és a thesszaloniki kaszinó esetében, és ugyanúgy 6 EUR maradt a korfui kaszinó esetében 2010. augusztusáig, a rodoszi kaszinó esetében pedig 1999-ig, amikor privatizációjuk megtörtént. A 80 % befizetése és a 15 EUR-s belépőjegyár azonban kötelező volt, és alkalmazásra is került a többi kaszinó számára 1995-től.

| (96) | A Bizottság ennek megfelelően úgy ítéli meg, hogy az intézkedés szelektív. |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság ennek megfelelően úgy ítéli meg, hogy az intézkedés szelektív.

| (97) | Harmadszor, a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés szelektív jellegét a rendszer jellege vagy általános felépítése indokolhatja, vagyis hogy az adott tagállamban az adóügyi rendszer alóli kivételek vagy a rendszeren belüli megkülönböztetések milyen mértékben következnek közvetlenül a rendszer alapelveiből vagy vezérelveiből (a szelektivitás elemzés harmadik lépése). A Bizottság a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatának megfelelően úgy ítéli meg, hogy a vállalkozások közötti megkülönböztetést bevezető intézkedés nem minősül állami támogatásnak, ha a megkülönböztetés a díjrendszer jellegéből vagy általános felépítéséből következik, amelynek részét képezi (61). Ez az adórendszer jellegén vagy általános felépítésén alapuló indoklás az adott adóügyi intézkedésnek az adórendszer általános belső logikájával való összhangját tükrözi. A Bizottság gyakorlata és a Bíróság ítélkezési gyakorlata azonban nagyon korlátozottan alkalmazza az ilyen indoklást. A felhozott indokoknak az adórendszer lényegéből kell fakadniuk. |
| --- | --- |

(97)

Harmadszor, a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés szelektív jellegét a rendszer jellege vagy általános felépítése indokolhatja, vagyis hogy az adott tagállamban az adóügyi rendszer alóli kivételek vagy a rendszeren belüli megkülönböztetések milyen mértékben következnek közvetlenül a rendszer alapelveiből vagy vezérelveiből (a szelektivitás elemzés harmadik lépése). A Bizottság a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatának megfelelően úgy ítéli meg, hogy a vállalkozások közötti megkülönböztetést bevezető intézkedés nem minősül állami támogatásnak, ha a megkülönböztetés a díjrendszer jellegéből vagy általános felépítéséből következik, amelynek részét képezi (61). Ez az adórendszer jellegén vagy általános felépítésén alapuló indoklás az adott adóügyi intézkedésnek az adórendszer általános belső logikájával való összhangját tükrözi. A Bizottság gyakorlata és a Bíróság ítélkezési gyakorlata azonban nagyon korlátozottan alkalmazza az ilyen indoklást. A felhozott indokoknak az adórendszer lényegéből kell fakadniuk.

| (98) | A görög hatóságok kifejtették, hogy az egyes kaszinók egyedi körülményei eltérőek, és a belépőjegyárat ezeknek a körülményeknek a tükrében határozták meg, figyelembe véve azt a célt, hogy az ár visszatartsa az alacsony jövedelmű embereket a szerencsejátékoktól. |
| --- | --- |

(98)

A görög hatóságok kifejtették, hogy az egyes kaszinók egyedi körülményei eltérőek, és a belépőjegyárat ezeknek a körülményeknek a tükrében határozták meg, figyelembe véve azt a célt, hogy az ár visszatartsa az alacsony jövedelmű embereket a szerencsejátékoktól.

| (99) | A Bizottság nem tudja elfogadni ezt az érvelést. Az az érv, hogy az árszintet az egyes kaszinók körülményei szerint határozták meg és azok indokolják, figyelembe véve azt a célt, hogy az ár visszatartsa az alacsony jövedelmű embereket a szerencsejátékoktól, nem egyeztethető össze azzal a ténnyel, hogy a Mont Parnès és a thesszaloniki kaszinó, amely 6 EUR-s árat alkalmaz, a legnépesebb települések közelében helyezkedik el. Azzal a rendelkezéssel sem egyeztethető össze, amely kifejezetten megengedi, hogy ügyfeleket ingyenesen engedjenek be azzal a feltétellel, hogy az ár 80 %-át befizetik az államnak. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság nem tudja elfogadni ezt az érvelést. Az az érv, hogy az árszintet az egyes kaszinók körülményei szerint határozták meg és azok indokolják, figyelembe véve azt a célt, hogy az ár visszatartsa az alacsony jövedelmű embereket a szerencsejátékoktól, nem egyeztethető össze azzal a ténnyel, hogy a Mont Parnès és a thesszaloniki kaszinó, amely 6 EUR-s árat alkalmaz, a legnépesebb települések közelében helyezkedik el. Azzal a rendelkezéssel sem egyeztethető össze, amely kifejezetten megengedi, hogy ügyfeleket ingyenesen engedjenek be azzal a feltétellel, hogy az ár 80 %-át befizetik az államnak.

| (100) | A Bizottság azt is megállapítja, hogy nem világos, miért szükséges az alacsonyabb ár éppen ezekben a kaszinókban, és miért nem a többiek esetében. A görög hatóságok nem fejtették ki, hogy milyen gazdasági számítás szerint állapították meg a 6 EUR-s belépőjegyárat, és nem egy másik közepes árszintet, illetve feltéve, hogy tényleg vannak egyedi körülmények – amelyek Görögország szerint főleg az adott kaszinó földrajzi elhelyezkedéséből származnak –, hogy miért kell az összes kedvezményezett kaszinónak ugyanolyan belépőjegyárat alkalmazni (általános szabályként, lásd fentebb) ahelyett, hogy az egyedi helyzetükhöz igazított árat alkalmaznának. Például, ha az érvelés szerint az alacsonyabb belépőjegyárat az egyes kaszinók egyedi földrajzi helyzete indokolja, akkor ez az indoklás semmiképpen sem érvényes a thesszaloniki kaszinó esetében, amely, úgy tűnik, nem a földrajzi helyzete miatt élvezi ezt az elbánást, hanem egy nemzeti jogszabály alapján, amelynek értelmében a külföldi tőkebevonással létrehozott vállalkozások a hazai vállalkozásoknak biztosított legkedvezőbb elbírálás alá esnek. Ezért a thesszaloniki kaszinó belépőjegyárának meghatározásakor a földrajzi helyzete láthatóan egyáltalán nem került figyelembevételre. További példaként a korfui kaszinó 2010. augusztusban, a privatizációja után kezdte alkalmazni a 15 EUR-s belépőjegyárat. A görög hatóságok nem indokolták meg kielégítően, hogy a fent hivatkozott egyedi körülmények miért nem voltak továbbra is érvényben, és következésképpen az alacsonyabb belépőjegyárra miért nem volt már szükség. |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság azt is megállapítja, hogy nem világos, miért szükséges az alacsonyabb ár éppen ezekben a kaszinókban, és miért nem a többiek esetében. A görög hatóságok nem fejtették ki, hogy milyen gazdasági számítás szerint állapították meg a 6 EUR-s belépőjegyárat, és nem egy másik közepes árszintet, illetve feltéve, hogy tényleg vannak egyedi körülmények – amelyek Görögország szerint főleg az adott kaszinó földrajzi elhelyezkedéséből származnak –, hogy miért kell az összes kedvezményezett kaszinónak ugyanolyan belépőjegyárat alkalmazni (általános szabályként, lásd fentebb) ahelyett, hogy az egyedi helyzetükhöz igazított árat alkalmaznának. Például, ha az érvelés szerint az alacsonyabb belépőjegyárat az egyes kaszinók egyedi földrajzi helyzete indokolja, akkor ez az indoklás semmiképpen sem érvényes a thesszaloniki kaszinó esetében, amely, úgy tűnik, nem a földrajzi helyzete miatt élvezi ezt az elbánást, hanem egy nemzeti jogszabály alapján, amelynek értelmében a külföldi tőkebevonással létrehozott vállalkozások a hazai vállalkozásoknak biztosított legkedvezőbb elbírálás alá esnek. Ezért a thesszaloniki kaszinó belépőjegyárának meghatározásakor a földrajzi helyzete láthatóan egyáltalán nem került figyelembevételre. További példaként a korfui kaszinó 2010. augusztusban, a privatizációja után kezdte alkalmazni a 15 EUR-s belépőjegyárat. A görög hatóságok nem indokolták meg kielégítően, hogy a fent hivatkozott egyedi körülmények miért nem voltak továbbra is érvényben, és következésképpen az alacsonyabb belépőjegyárra miért nem volt már szükség.

| (101) | A Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó intézkedés szelektív jellegét nem indokolja a rendszer jellege vagy általános felépítése. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vitatott intézkedés diszkriminatív elemet tartalmaz adóalap-csökkentés formájában, amely egyedileg meghatározott kaszinók adóügyi előnyét eredményezi, és ezt a diszkriminációt nem indokolja az adott görögországi általános adórendszer logikája. |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó intézkedés szelektív jellegét nem indokolja a rendszer jellege vagy általános felépítése. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vitatott intézkedés diszkriminatív elemet tartalmaz adóalap-csökkentés formájában, amely egyedileg meghatározott kaszinók adóügyi előnyét eredményezi, és ezt a diszkriminációt nem indokolja az adott görögországi általános adórendszer logikája.

| (102) | A Bizottság megállapítja, hogy a szelektivitás EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerinti kritériuma teljesül. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság megállapítja, hogy a szelektivitás EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerinti kritériuma teljesül.

V.1.4.   A verseny torzulása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (103) | Egy intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha hatással van a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre. A kedvezményezett jogállásától vagy a finanszírozási forrásoktól függetlenül ez a kritérium azt vélelmezi, hogy az intézkedés kedvezményezettje gazdasági tevékenységet folytat. |
| --- | --- |

(103)

Egy intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha hatással van a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre. A kedvezményezett jogállásától vagy a finanszírozási forrásoktól függetlenül ez a kritérium azt vélelmezi, hogy az intézkedés kedvezményezettje gazdasági tevékenységet folytat.

| (104) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint annak értékelése keretében, hogy valamely nemzeti intézkedés tiltott állami támogatásnak minősítendő-e, nem azt kell megállapítani, hogy a támogatásoknak tényleges hatásuk van-e a tagállamok közötti kereskedelemre, és hogy a verseny ténylegesen torzul-e, hanem csak azt kell megvizsgálni, hogy e támogatások képesek-e hatást gyakorolni a kereskedelemre és torzítani a versenyt. Különösen, ha az állam által nyújtott támogatás valamely vállalkozás helyzetét megerősíti a Közösségen belüli kereskedelemben versenytársaival szemben, a támogatást olyannak kell tekinteni, mint ami befolyásolja ezt a kereskedelmet. Nem szükséges továbbá, hogy a kedvezményezett vállalkozás saját maga részt vegyen a Közösségen belüli kereskedelemben. Ugyanis amikor a tagállam támogatást nyújt valamely vállalkozásnak, a belföldi tevékenység ugyanazon a szinten maradhat, vagy növekedhet, ezáltal a többi tagállamban letelepedett vállalkozásoknak az e tagállam piacára való belépési esélyei csökkennek (62). Ezenkívül az állandó ítélkezési gyakorlat (63) szerint annak megállapításához, hogy egy intézkedés torzítja a versenyt és hatást gyakorolt a tagállamok közötti kereskedelemre, elegendő, ha a támogatás kedvezményezettje versenyhelyzetben van egy másik vállalkozással szemben a verseny előtt nyitott belső piacokon (64). A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állandó ítélkezési gyakorlatban meghatározott feltételek itt teljesülnek az alábbi okokból. |
| --- | --- |

(104)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint annak értékelése keretében, hogy valamely nemzeti intézkedés tiltott állami támogatásnak minősítendő-e, nem azt kell megállapítani, hogy a támogatásoknak tényleges hatásuk van-e a tagállamok közötti kereskedelemre, és hogy a verseny ténylegesen torzul-e, hanem csak azt kell megvizsgálni, hogy e támogatások képesek-e hatást gyakorolni a kereskedelemre és torzítani a versenyt. Különösen, ha az állam által nyújtott támogatás valamely vállalkozás helyzetét megerősíti a Közösségen belüli kereskedelemben versenytársaival szemben, a támogatást olyannak kell tekinteni, mint ami befolyásolja ezt a kereskedelmet. Nem szükséges továbbá, hogy a kedvezményezett vállalkozás saját maga részt vegyen a Közösségen belüli kereskedelemben. Ugyanis amikor a tagállam támogatást nyújt valamely vállalkozásnak, a belföldi tevékenység ugyanazon a szinten maradhat, vagy növekedhet, ezáltal a többi tagállamban letelepedett vállalkozásoknak az e tagállam piacára való belépési esélyei csökkennek (62). Ezenkívül az állandó ítélkezési gyakorlat (63) szerint annak megállapításához, hogy egy intézkedés torzítja a versenyt és hatást gyakorolt a tagállamok közötti kereskedelemre, elegendő, ha a támogatás kedvezményezettje versenyhelyzetben van egy másik vállalkozással szemben a verseny előtt nyitott belső piacokon (64). A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állandó ítélkezési gyakorlatban meghatározott feltételek itt teljesülnek az alábbi okokból.

| (105) | A vitatott intézkedés csökkenti a kedvezményezettek által fizetendő adókat más görögországi kaszinókkal összehasonlítva, ezáltal erősíti a viszonylagos pénzügyi helyzetüket, és a beruházásaik nyereségessége nagyobb lesz, mint amilyen enélkül lenne. |
| --- | --- |

(105)

A vitatott intézkedés csökkenti a kedvezményezettek által fizetendő adókat más görögországi kaszinókkal összehasonlítva, ezáltal erősíti a viszonylagos pénzügyi helyzetüket, és a beruházásaik nyereségessége nagyobb lesz, mint amilyen enélkül lenne.

| (106) | A fent említetteknek megfelelően az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az a kritérium, hogy a támogatásnak képesnek kell lennie hatást gyakorolni a kereskedelemre, teljesül, ha a kedvezményezett vállalkozás a tagállamok közötti kereskedelmet magában foglaló üzleti tevékenységet folytat. Annak megállapításához, hogy az Európán belüli kereskedelemre hatást gyakorol, elegendő, hogy a támogatás erősítse a vállalkozás helyzetét az Európán belüli kereskedelemben versenytársaihoz képest. Hiába viszonylag alacsony összegű a támogatás, hiába kis méretű a vállalkozás vagy nagyon alacsony az európai piaci részesedése, hiába nem exportál a kedvezményezett vagy exportálja gyakorlatilag az összes termékét Európán kívüli piacra, ezek egyike sem változtat a megállapításon (65). |
| --- | --- |

(106)

A fent említetteknek megfelelően az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az a kritérium, hogy a támogatásnak képesnek kell lennie hatást gyakorolni a kereskedelemre, teljesül, ha a kedvezményezett vállalkozás a tagállamok közötti kereskedelmet magában foglaló üzleti tevékenységet folytat. Annak megállapításához, hogy az Európán belüli kereskedelemre hatást gyakorol, elegendő, hogy a támogatás erősítse a vállalkozás helyzetét az Európán belüli kereskedelemben versenytársaihoz képest. Hiába viszonylag alacsony összegű a támogatás, hiába kis méretű a vállalkozás vagy nagyon alacsony az európai piaci részesedése, hiába nem exportál a kedvezményezett vagy exportálja gyakorlatilag az összes termékét Európán kívüli piacra, ezek egyike sem változtat a megállapításon (65).

| (107) | Görögország azt állította, hogy a kaszinók elhelyezkedése és a közöttük levő távolság miatt mindegyik egy helyi piacot szolgál ki, és ezért az intézkedés nem tudja torzítani a versenyt vagy hatást gyakorolni a tagállamok közötti kereskedelemre. Az ítélkezési gyakorlat szerint azonban nincs olyan határérték, amely meghatározná a versenyre vagy tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt tényleges vagy lehetséges hatást, következésképpen a 107. cikk (1) bekezdése alkalmazhatóságának ez a kritériuma nem függ a nyújtott szolgáltatások helyi vagy regionális jellegétől vagy az érintett tevékenységi terület kiterjedtségétől (66). |
| --- | --- |

(107)

Görögország azt állította, hogy a kaszinók elhelyezkedése és a közöttük levő távolság miatt mindegyik egy helyi piacot szolgál ki, és ezért az intézkedés nem tudja torzítani a versenyt vagy hatást gyakorolni a tagállamok közötti kereskedelemre. Az ítélkezési gyakorlat szerint azonban nincs olyan határérték, amely meghatározná a versenyre vagy tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt tényleges vagy lehetséges hatást, következésképpen a 107. cikk (1) bekezdése alkalmazhatóságának ez a kritériuma nem függ a nyújtott szolgáltatások helyi vagy regionális jellegétől vagy az érintett tevékenységi terület kiterjedtségétől (66).

| (108) | Görögország azt is állította, hogy a szerencsejáték-piac nem harmonizált a tagállamok között, amelyek ezért szabadon szabályozhatják azt nemzeti szinten. Görögország hivatkozik a Bíróság ítélkezési gyakorlatára, amely lehetővé teszi a szerencsejáték-szolgáltatások egységes piacának a korlátozását a fogyasztók csalás és bűncselekmény elleni védelme érdekében (67). |
| --- | --- |

(108)

Görögország azt is állította, hogy a szerencsejáték-piac nem harmonizált a tagállamok között, amelyek ezért szabadon szabályozhatják azt nemzeti szinten. Görögország hivatkozik a Bíróság ítélkezési gyakorlatára, amely lehetővé teszi a szerencsejáték-szolgáltatások egységes piacának a korlátozását a fogyasztók csalás és bűncselekmény elleni védelme érdekében (67).

| (109) | A Bizottság teljes mértékben elismeri a tagállamok jogát, hogy meghatározzák a szerencsejátékok területén követendő politikájuk céljait, feltéve, hogy a szolgáltatásnyújtási szabadság korlátozása alkalmas a meghatározott célok elérésére, nem haladja meg a célok eléréséhez szükséges mértéket, és diszkriminációmentes módon alkalmazzák. A Bizottság azonban nem ért egyet azzal a következtetéssel, hogy a kérdéses intézkedés nem torzíthatja a versenyt és nem gyakorol hatást a tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság teljes mértékben elismeri a tagállamok jogát, hogy meghatározzák a szerencsejátékok területén követendő politikájuk céljait, feltéve, hogy a szolgáltatásnyújtási szabadság korlátozása alkalmas a meghatározott célok elérésére, nem haladja meg a célok eléréséhez szükséges mértéket, és diszkriminációmentes módon alkalmazzák. A Bizottság azonban nem ért egyet azzal a következtetéssel, hogy a kérdéses intézkedés nem torzíthatja a versenyt és nem gyakorol hatást a tagállamok közötti kereskedelemre.

| (110) | Ebben az ágazatban a szolgáltatók gyakran egymással versenyben álló nemzetközi szállodaláncok (68), amelyeknek a kaszinókba vagy más szállodai létesítményekbe történő beruházási döntéseire hatást gyakorolhat az intézkedés, mivel hatással van az egymáshoz képest mutatkozó nyereségességükre és a beruházásaikra. A kaszinók gyakran idegenforgalmi célpontokban helyezkednek el, ami azt mutathatja, hogy egy kaszinó jelenléte idegenforgalmi vonzerőt jelenthet, ami miatt Görögországba látogathatnak a turisták. Görögországban a kaszinóként felelős minisztérium az Idegenforgalmi Minisztérium. A Bizottság megjegyzi, hogy létezik az ügyfelek bizonyos szintű határokon átnyúló mobilitása is. Emellett működnek kaszinószolgáltatások határokon átnyúló környezetben is, például a kaszinók nyújtanak ilyen szolgáltatásokat a Görögország és Olaszország vagy más célállomások között közlekedő hajókon. Általában a szerencsejátékokat igénybe venni szándékozó ügyfelek választhatnak, hogy egy kaszinóban vagy online módon teszik ezt meg. Az online szerencsejáték nemzetközi üzlet, és a szerencsejátékosok Görögországban a más tagállamok szolgáltatói által nyújtott ilyen szolgáltatásokat vehetik igénybe. Az online szerencsejáték egy Görögország által hivatkozott ítéletnek is tárgya volt (lásd a (108) preambulumbekezdést). A görög hatóságok vitatták a szerencsejátékok más formáival való verseny lehetőségét, amelyet az eljárás megindításáról szóló határozat állított, és rámutatnak, hogy jelenleg Görögországban az internetes szerencsejátékot a törvény tiltja. A jelenlegi görögországi jogi helyzet ellenére maguk a görög hatóságok is elismerték, hogy az internetes szerencsejáték ellenőrizhetetlen méreteket öltött (69). Hivatkozunk a Bíróság ítéletére a C-65/05. számú Bizottság kontra Görögország ügyben, amikor a Bíróság úgy ítélte meg, hogy a 3037/2002. számú törvény, amelynek célja az internetes szerencsejátékok betiltása volt Görögországban, indokolatlanul korlátozta a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságát (70). |
| --- | --- |

(110)

Ebben az ágazatban a szolgáltatók gyakran egymással versenyben álló nemzetközi szállodaláncok (68), amelyeknek a kaszinókba vagy más szállodai létesítményekbe történő beruházási döntéseire hatást gyakorolhat az intézkedés, mivel hatással van az egymáshoz képest mutatkozó nyereségességükre és a beruházásaikra. A kaszinók gyakran idegenforgalmi célpontokban helyezkednek el, ami azt mutathatja, hogy egy kaszinó jelenléte idegenforgalmi vonzerőt jelenthet, ami miatt Görögországba látogathatnak a turisták. Görögországban a kaszinóként felelős minisztérium az Idegenforgalmi Minisztérium. A Bizottság megjegyzi, hogy létezik az ügyfelek bizonyos szintű határokon átnyúló mobilitása is. Emellett működnek kaszinószolgáltatások határokon átnyúló környezetben is, például a kaszinók nyújtanak ilyen szolgáltatásokat a Görögország és Olaszország vagy más célállomások között közlekedő hajókon. Általában a szerencsejátékokat igénybe venni szándékozó ügyfelek választhatnak, hogy egy kaszinóban vagy online módon teszik ezt meg. Az online szerencsejáték nemzetközi üzlet, és a szerencsejátékosok Görögországban a más tagállamok szolgáltatói által nyújtott ilyen szolgáltatásokat vehetik igénybe. Az online szerencsejáték egy Görögország által hivatkozott ítéletnek is tárgya volt (lásd a (108) preambulumbekezdést). A görög hatóságok vitatták a szerencsejátékok más formáival való verseny lehetőségét, amelyet az eljárás megindításáról szóló határozat állított, és rámutatnak, hogy jelenleg Görögországban az internetes szerencsejátékot a törvény tiltja. A jelenlegi görögországi jogi helyzet ellenére maguk a görög hatóságok is elismerték, hogy az internetes szerencsejáték ellenőrizhetetlen méreteket öltött (69). Hivatkozunk a Bíróság ítéletére a C-65/05. számú Bizottság kontra Görögország ügyben, amikor a Bíróság úgy ítélte meg, hogy a 3037/2002. számú törvény, amelynek célja az internetes szerencsejátékok betiltása volt Görögországban, indokolatlanul korlátozta a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságát (70).

| (111) | Ezenkívül az általános gazdasági válság hatással van a fogyasztási szokásokra és azon jövedelmekre is, amelyek a szabadidős tevékenységekre, így a kaszinó szolgáltatások használatára, rendelkezésre állnak. Ebben az összefüggésben a belépőjegyárak közötti megkülönböztetésnek még nagyobb torzító hatása van a fogyasztók választására, és ezért még inkább torzíthatja a versenyt a kaszinó szolgáltatások piacán. |
| --- | --- |

(111)

Ezenkívül az általános gazdasági válság hatással van a fogyasztási szokásokra és azon jövedelmekre is, amelyek a szabadidős tevékenységekre, így a kaszinó szolgáltatások használatára, rendelkezésre állnak. Ebben az összefüggésben a belépőjegyárak közötti megkülönböztetésnek még nagyobb torzító hatása van a fogyasztók választására, és ezért még inkább torzíthatja a versenyt a kaszinó szolgáltatások piacán.

| (112) | A hatóságok és a Mont Parnès azt állították, hogy ha el is fogadnánk azt, hogy a kedvezményes 6 EUR-s belépőjegyár hatást gyakorolhatott vagy gyakorolhat egy külföldi vállalat görögországi kaszinóba történő beruházási döntésére, a külföldi vállalat még mindig élhet a 2687/1953. számú törvényerejű rendelettel; ezzel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy a rendelet alkalmazása nem automatikus, és ténylegesen lehetővé tenné a kedvezményezett kaszinók kedvezőbb elbírálásának (azaz az alacsonyabb 6 EUR-s árnak) a biztosítását más vállalkozások számára is. Az intézkedés ezért még jobban kiterjeszthetné a kérdéses adóügyi megkülönböztetés alkalmazását. Ezenkívül a Bizottság megállapítja, hogy habár a 2687/1953. számú törvényerejű rendelettel élhettek volna más kaszinók is külföldi tőkebevonás révén egy kérelem megfelelő időben történő benyújtásával, annak alkalmazása egyes önkényes szabályoktól függ, amelyek miatt az intézkedés szelektív. A Bizottság figyelmébe ajánlott törvény egyetlen másik lehetséges alkalmazása a Syros szigetén levő kaszinót érintette, amely kérelmet nyújtott be, de elutasították, mivel a külföldi tőke bevonása után és nem előtte nyújtották be. |
| --- | --- |

(112)

A hatóságok és a Mont Parnès azt állították, hogy ha el is fogadnánk azt, hogy a kedvezményes 6 EUR-s belépőjegyár hatást gyakorolhatott vagy gyakorolhat egy külföldi vállalat görögországi kaszinóba történő beruházási döntésére, a külföldi vállalat még mindig élhet a 2687/1953. számú törvényerejű rendelettel; ezzel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy a rendelet alkalmazása nem automatikus, és ténylegesen lehetővé tenné a kedvezményezett kaszinók kedvezőbb elbírálásának (azaz az alacsonyabb 6 EUR-s árnak) a biztosítását más vállalkozások számára is. Az intézkedés ezért még jobban kiterjeszthetné a kérdéses adóügyi megkülönböztetés alkalmazását. Ezenkívül a Bizottság megállapítja, hogy habár a 2687/1953. számú törvényerejű rendelettel élhettek volna más kaszinók is külföldi tőkebevonás révén egy kérelem megfelelő időben történő benyújtásával, annak alkalmazása egyes önkényes szabályoktól függ, amelyek miatt az intézkedés szelektív. A Bizottság figyelmébe ajánlott törvény egyetlen másik lehetséges alkalmazása a Syros szigetén levő kaszinót érintette, amely kérelmet nyújtott be, de elutasították, mivel a külföldi tőke bevonása után és nem előtte nyújtották be.

| (113) | Továbbá a Mont Parnès kaszinó privatizálásakor az adásvételi szerződés kifejezetten rendelkezett a lehetőségről, hogy ugyanabban a régióban egy második kaszinó is kaphat működési engedélyt. Egy ilyen vállalkozásba történő beruházás esélye egyértelműen a már működő szolgáltatóval folytatott verseny feltételeitől függ. Mivel nem lehet kizárni, hogy a kaszinók a más tagállamokban működő hasonló vállalatokkal versenyhelyzetben vannak, ezt az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerinti feltételt teljesültnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(113)

Továbbá a Mont Parnès kaszinó privatizálásakor az adásvételi szerződés kifejezetten rendelkezett a lehetőségről, hogy ugyanabban a régióban egy második kaszinó is kaphat működési engedélyt. Egy ilyen vállalkozásba történő beruházás esélye egyértelműen a már működő szolgáltatóval folytatott verseny feltételeitől függ. Mivel nem lehet kizárni, hogy a kaszinók a más tagállamokban működő hasonló vállalatokkal versenyhelyzetben vannak, ezt az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerinti feltételt teljesültnek kell tekinteni.

| (114) | A Bizottság megállapítja, hogy a vitatott intézkedés torzíthatja a versenyt és hatást gyakorolhat a tagállamok közötti kereskedelemre azáltal, hogy javíthatja a gazdasági tevékenységben közvetlenül részt vevő kedvezményezettek működési feltételeit, amelyeknek Görögországban a kaszinó belépőjegyárára kivetett adót kell fizetniük. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság megállapítja, hogy a vitatott intézkedés torzíthatja a versenyt és hatást gyakorolhat a tagállamok közötti kereskedelemre azáltal, hogy javíthatja a gazdasági tevékenységben közvetlenül részt vevő kedvezményezettek működési feltételeit, amelyeknek Görögországban a kaszinó belépőjegyárára kivetett adót kell fizetniük.

V.1.5.   Következtetés

| (115) | A Bizottság megállapítja, hogy az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerinti állami támogatás fennállásának a kritériuma teljesül, és az intézkedés az alacsonyabb belépőjegyárat alkalmazó kaszinók javára nyújtott állami támogatásnak minősül. Ezek a kaszinók a Mont Parnès, a korfui, a thesszaloniki és a rodoszi. A Bizottság úgy tudja, hogy a rodoszi kaszinó már nem kedvezményezett, mivel az 1999. áprilisban lefolytatott privatizációja óta már nem alkalmazza az alacsonyabb belépőjegyárat. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy sem a görög hatóságok, sem a Mont Parnès nem hozott fel olyan érvet, ami megváltoztatná ezt a következtetést. |
| --- | --- |

(115)

A Bizottság megállapítja, hogy az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerinti állami támogatás fennállásának a kritériuma teljesül, és az intézkedés az alacsonyabb belépőjegyárat alkalmazó kaszinók javára nyújtott állami támogatásnak minősül. Ezek a kaszinók a Mont Parnès, a korfui, a thesszaloniki és a rodoszi. A Bizottság úgy tudja, hogy a rodoszi kaszinó már nem kedvezményezett, mivel az 1999. áprilisban lefolytatott privatizációja óta már nem alkalmazza az alacsonyabb belépőjegyárat. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy sem a görög hatóságok, sem a Mont Parnès nem hozott fel olyan érvet, ami megváltoztatná ezt a következtetést.

V.2.   A támogatás összeegyeztethetősége

| (116) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban leírtak szerint a Bizottság azon a véleményen van, hogy az intézkedésre az EUMSZ 106. vagy 107. cikke szerinti kivételek egyike sem vonatkozik. |
| --- | --- |

(116)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban leírtak szerint a Bizottság azon a véleményen van, hogy az intézkedésre az EUMSZ 106. vagy 107. cikke szerinti kivételek egyike sem vonatkozik.

| (117) | Eddig Görögország azt állította, hogy nem történt állami támogatás, és nem hozott fel semmilyen érvet annak alátámasztására, hogy miért lenne összeegyeztethető bármiféle ilyen támogatás. |
| --- | --- |

(117)

Eddig Görögország azt állította, hogy nem történt állami támogatás, és nem hozott fel semmilyen érvet annak alátámasztására, hogy miért lenne összeegyeztethető bármiféle ilyen támogatás.

| (118) | A fent kifejtettek szerint a Bizottság elismeri a tagállamok jogát, hogy a saját területükön szabályozzák a szerencsejátékokat az EU-jogra is figyelemmel, és elfogadja, hogy az ilyen szerencsejátékok ellenőrzésére és azoktól való visszatartásra irányuló szabályozás jogos közpolitikai cél. De még ha ez is volt a támogatás célja, a Bizottság szerint ettől még nem esne az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdése hatálya alá. Mindenesetre a fent kifejtettek szerint az az érvelés, hogy az intézkedés célja a szerencsejátékok űzésétől való visszatartás, nem egyeztethető össze azzal a ténnyel, hogy a 6 EUR-s belépőjegyárat alkalmazó kaszinók között vannak olyanok, amelyek Görögország legnépesebb települései közelében helyezkednek el. Azzal a rendelkezéssel sem egyeztethető össze, amely kifejezetten megengedi a kaszinók számára, hogy ügyfeleket ingyenesen engedjenek be azzal a feltétellel, hogy az ár 80 %-át befizetik az államnak. |
| --- | --- |

(118)

A fent kifejtettek szerint a Bizottság elismeri a tagállamok jogát, hogy a saját területükön szabályozzák a szerencsejátékokat az EU-jogra is figyelemmel, és elfogadja, hogy az ilyen szerencsejátékok ellenőrzésére és azoktól való visszatartásra irányuló szabályozás jogos közpolitikai cél. De még ha ez is volt a támogatás célja, a Bizottság szerint ettől még nem esne az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdése hatálya alá. Mindenesetre a fent kifejtettek szerint az az érvelés, hogy az intézkedés célja a szerencsejátékok űzésétől való visszatartás, nem egyeztethető össze azzal a ténnyel, hogy a 6 EUR-s belépőjegyárat alkalmazó kaszinók között vannak olyanok, amelyek Görögország legnépesebb települései közelében helyezkednek el. Azzal a rendelkezéssel sem egyeztethető össze, amely kifejezetten megengedi a kaszinók számára, hogy ügyfeleket ingyenesen engedjenek be azzal a feltétellel, hogy az ár 80 %-át befizetik az államnak.

| (119) | Az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésében meghatározott kivételek, a magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatás, a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatás, és a Németországi Szövetségi Köztársaság egyes területein nyújtott támogatás, nem alkalmazhatóak ebben az esetben. |
| --- | --- |

(119)

Az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésében meghatározott kivételek, a magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatás, a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatás, és a Németországi Szövetségi Köztársaság egyes területein nyújtott támogatás, nem alkalmazhatóak ebben az esetben.

| (120) | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése a) pontjában meghatározott kivétel sem alkalmazható, amely engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság, mivel a szóban forgó intézkedésnek nem feltétele, hogy a kedvezményezettek bármilyen tevékenységet folytassanak az ilyen egyedi körülmények között levő régiókban (71). |
| --- | --- |

(120)

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése a) pontjában meghatározott kivétel sem alkalmazható, amely engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság, mivel a szóban forgó intézkedésnek nem feltétele, hogy a kedvezményezettek bármilyen tevékenységet folytassanak az ilyen egyedi körülmények között levő régiókban (71).

| (121) | Ugyanezért a vitatott intézkedés nem tekinthető a 107. cikk (3) bekezdése b) pontjában meghatározott valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására vagy Görögország gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatásnak. Továbbá nem célja a 107. cikk (3) bekezdése d) pontjában meghatározott kultúra és a kulturális örökség megőrzésének előmozdítása sem. |
| --- | --- |

(121)

Ugyanezért a vitatott intézkedés nem tekinthető a 107. cikk (3) bekezdése b) pontjában meghatározott valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására vagy Görögország gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatásnak. Továbbá nem célja a 107. cikk (3) bekezdése d) pontjában meghatározott kultúra és a kulturális örökség megőrzésének előmozdítása sem.

| (122) | Végezetül a vitatott intézkedést meg kell vizsgálni a 107. cikk (3) bekezdése c) pontjának tükrében, amely az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatásról rendelkezik, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Ki kell azonban jelenteni, hogy a vitatott intézkedés nem tartozik egyik olyan esetbe sem, amelyre a Bizottság elfogadta ennek a pontnak az alkalmazását, vagy egyik olyan iránymutatás vagy keretszabály alá sem, amely a belső piaccal esetleg összeegyeztethető támogatás egyes típusainak a körülményeit határozza meg. |
| --- | --- |

(122)

Végezetül a vitatott intézkedést meg kell vizsgálni a 107. cikk (3) bekezdése c) pontjának tükrében, amely az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatásról rendelkezik, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Ki kell azonban jelenteni, hogy a vitatott intézkedés nem tartozik egyik olyan esetbe sem, amelyre a Bizottság elfogadta ennek a pontnak az alkalmazását, vagy egyik olyan iránymutatás vagy keretszabály alá sem, amely a belső piaccal esetleg összeegyeztethető támogatás egyes típusainak a körülményeit határozza meg.

| (123) | A vitatott intézkedés működési támogatásnak minősül, amely mesterségesen erősíti egyes vállalkozások versenyhelyzetét más hasonló vállalkozásokkal szemben, és amelynek nem feltétele, hogy a kedvezményezettek a közös érdeket szolgáló politikai célok elérését célzó tevékenységet folytassanak. |
| --- | --- |

(123)

A vitatott intézkedés működési támogatásnak minősül, amely mesterségesen erősíti egyes vállalkozások versenyhelyzetét más hasonló vállalkozásokkal szemben, és amelynek nem feltétele, hogy a kedvezményezettek a közös érdeket szolgáló politikai célok elérését célzó tevékenységet folytassanak.

| (124) | Különösen az állapítható meg, hogy a vitatott intézkedés által nyújtott előnyök nem kapcsolatosak beruházással, munkahelyteremtéssel vagy valamely meghatározott projekttel. Egyszerűen csökkenti az érintett vállalkozások szokásos esetben hasonló vállalkozások által viselendő terheit, ezért működési támogatásnak kell minősíteni. Általános szabályként a működési támogatás nem elégíti ki a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti vizsgálat feltételeit, mivel torzítja a versenyt azokban a szektorokban, ahol a támogatást nyújtották, és ugyanakkor természeténél fogva nem tudja elérni az abban a rendelkezésben meghatározott célok egyikét sem (72). Habár kivételes esetben ilyen támogatás nyújtható az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott kivétel alapján jogosult régiókban, és habár Görögország egyes régiói ilyen módon jogosultak, a Bizottságnak komoly kételyei vannak azt illetően, hogy ez az eset kielégítené-e az ilyen működési támogatás összeegyeztethetősége vizsgálatának a feltételeit. A Bizottság szokásos gyakorlata szerint az ilyen támogatás nem minősül a belső piaccal összeegyeztethetőnek, mivel nem mozdítja elő egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését, időben nem korlátozott, nincs tervbe véve a fokozatos csökkentése, és nem áll arányban azzal, ami a kérdéses területeken valamely meghatározott gazdasági hátrány orvoslásához szükséges. |
| --- | --- |

(124)

Különösen az állapítható meg, hogy a vitatott intézkedés által nyújtott előnyök nem kapcsolatosak beruházással, munkahelyteremtéssel vagy valamely meghatározott projekttel. Egyszerűen csökkenti az érintett vállalkozások szokásos esetben hasonló vállalkozások által viselendő terheit, ezért működési támogatásnak kell minősíteni. Általános szabályként a működési támogatás nem elégíti ki a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti vizsgálat feltételeit, mivel torzítja a versenyt azokban a szektorokban, ahol a támogatást nyújtották, és ugyanakkor természeténél fogva nem tudja elérni az abban a rendelkezésben meghatározott célok egyikét sem (72). Habár kivételes esetben ilyen támogatás nyújtható az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott kivétel alapján jogosult régiókban, és habár Görögország egyes régiói ilyen módon jogosultak, a Bizottságnak komoly kételyei vannak azt illetően, hogy ez az eset kielégítené-e az ilyen működési támogatás összeegyeztethetősége vizsgálatának a feltételeit. A Bizottság szokásos gyakorlata szerint az ilyen támogatás nem minősül a belső piaccal összeegyeztethetőnek, mivel nem mozdítja elő egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését, időben nem korlátozott, nincs tervbe véve a fokozatos csökkentése, és nem áll arányban azzal, ami a kérdéses területeken valamely meghatározott gazdasági hátrány orvoslásához szükséges.

| (125) | Meg kell állapítani, hogy a szóban forgó intézkedés összeegyeztethetetlen a belső piaccal. |
| --- | --- |

(125)

Meg kell állapítani, hogy a szóban forgó intézkedés összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

V.3.   A támogatás jogszerűsége

| (126) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban leírtak szerint az első kaszinók közötti adóügyi megkülönböztetést eredményező lépések 1994-ben és 1995-ben történtek, és a Bizottság ennek megfelelően ítélte meg, hogy az intézkedés teljes egészében az EUMSZ 108. cikke (1) bekezdésében meghatározott létező támogatásnak minősül-e. |
| --- | --- |

(126)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban leírtak szerint az első kaszinók közötti adóügyi megkülönböztetést eredményező lépések 1994-ben és 1995-ben történtek, és a Bizottság ennek megfelelően ítélte meg, hogy az intézkedés teljes egészében az EUMSZ 108. cikke (1) bekezdésében meghatározott létező támogatásnak minősül-e.

| (127) | Az adóügyi megkülönböztetést jogszerűtlenül – azaz az EU állami támogatásról szóló jogszabályai szerinti célokra – vezették be 1995-ben, amikor a görög hatóságok engedélyezték egyes kaszinók számára a 2206/1994. számú törvényből és az 1995. évi miniszteri határozatból eredő általános szabály alóli kivételt. Az adott esetben a görög hatóságok engedélyezték a Mont Parnès, a korfui és a rodoszi állami tulajdonú kaszinó számára a kedvezményes 6 EUR-s belépőjegyár alkalmazását az egységes 15 EUR-s ár helyett, és 1995-ben ezt a kedvezményesebb elbírálást biztosították a thesszaloniki kaszinó számára is az 1953. évi külföldi tőkebevonásról szóló törvényerejű rendelet alapján. Az 1995 óta a 2206/1994. számú törvény alapján létrehozott öt másik magántulajdonú kaszinót az egységes 15 EUR-s ár alkalmazására kötelezték, és ezt ténylegesen be is tartották. A 3139/2003. számú törvény alapján viszont az alacsonyabb 6 EUR-s belépőjegyárat egyedileg alkalmazták a Mont Parnès és a korfui kaszinóban azzal az eredménnyel, hogy ez az adóügyi megkülönböztetés jogszerűtlenül meghosszabbításra és megerősítésre került. A megkülönböztetés a thesszaloniki kaszinónak is a javát szolgálja, mivel ugyanolyan elbírálásban részesül, mint a Mont Parnès és a korfui kaszinó, amelyet megerősített az 1953. évi törvény alapján kibocsátott 290/1995. számú elnöki rendelet a korábban kifejtettek szerint. A thesszaloniki kaszinóra alkalmazott megállapodás szorosan kapcsolódik a Mont Parnès és a korfui kaszinóra alkalmazottakhoz. A görög hatóságok tájékoztatása szerint 1995 után a belépőjegyár kérdése felvetődött, és a thesszaloniki kaszinó kezelője azt kérte, hogy a thesszaloniki kaszinó belépőjegyárát ugyanolyan szinten határozzák meg, mint a Mont Parnès kaszinóban, azaz 6 EUR-ban. Az Állami Jogi Tanács szakvéleményének a kikérése után (631/1997/EK vélemény) ennek a kérésnek helyt adtak (73). Ezért feltételezhető, hogy ha a Mont Parnès és a korfui kaszinó esetében alkalmazott elbánást 2003-ban oly módon változtatták volna meg, hogy a belépőjegyért 15 EUR-t kellett volna kérniük, akkor a thesszaloniki kaszinónak is változtatnia kellett volna. De ez nem történt meg, és a nemzeti jogszabályok alapján az adóügyi megkülönböztetést fenntartották. |
| --- | --- |

(127)

Az adóügyi megkülönböztetést jogszerűtlenül – azaz az EU állami támogatásról szóló jogszabályai szerinti célokra – vezették be 1995-ben, amikor a görög hatóságok engedélyezték egyes kaszinók számára a 2206/1994. számú törvényből és az 1995. évi miniszteri határozatból eredő általános szabály alóli kivételt. Az adott esetben a görög hatóságok engedélyezték a Mont Parnès, a korfui és a rodoszi állami tulajdonú kaszinó számára a kedvezményes 6 EUR-s belépőjegyár alkalmazását az egységes 15 EUR-s ár helyett, és 1995-ben ezt a kedvezményesebb elbírálást biztosították a thesszaloniki kaszinó számára is az 1953. évi külföldi tőkebevonásról szóló törvényerejű rendelet alapján. Az 1995 óta a 2206/1994. számú törvény alapján létrehozott öt másik magántulajdonú kaszinót az egységes 15 EUR-s ár alkalmazására kötelezték, és ezt ténylegesen be is tartották. A 3139/2003. számú törvény alapján viszont az alacsonyabb 6 EUR-s belépőjegyárat egyedileg alkalmazták a Mont Parnès és a korfui kaszinóban azzal az eredménnyel, hogy ez az adóügyi megkülönböztetés jogszerűtlenül meghosszabbításra és megerősítésre került. A megkülönböztetés a thesszaloniki kaszinónak is a javát szolgálja, mivel ugyanolyan elbírálásban részesül, mint a Mont Parnès és a korfui kaszinó, amelyet megerősített az 1953. évi törvény alapján kibocsátott 290/1995. számú elnöki rendelet a korábban kifejtettek szerint. A thesszaloniki kaszinóra alkalmazott megállapodás szorosan kapcsolódik a Mont Parnès és a korfui kaszinóra alkalmazottakhoz. A görög hatóságok tájékoztatása szerint 1995 után a belépőjegyár kérdése felvetődött, és a thesszaloniki kaszinó kezelője azt kérte, hogy a thesszaloniki kaszinó belépőjegyárát ugyanolyan szinten határozzák meg, mint a Mont Parnès kaszinóban, azaz 6 EUR-ban. Az Állami Jogi Tanács szakvéleményének a kikérése után (631/1997/EK vélemény) ennek a kérésnek helyt adtak (73). Ezért feltételezhető, hogy ha a Mont Parnès és a korfui kaszinó esetében alkalmazott elbánást 2003-ban oly módon változtatták volna meg, hogy a belépőjegyért 15 EUR-t kellett volna kérniük, akkor a thesszaloniki kaszinónak is változtatnia kellett volna. De ez nem történt meg, és a nemzeti jogszabályok alapján az adóügyi megkülönböztetést fenntartották.

| (128) | A fent leírt egyes kaszinók javát szolgáló intézkedések egyikét sem jelentették be a Bizottságnak, illetve hagyta jóvá a Bizottság, semmiképpen sem az állami támogatásról szóló EU-szabályok szerint. |
| --- | --- |

(128)

A fent leírt egyes kaszinók javát szolgáló intézkedések egyikét sem jelentették be a Bizottságnak, illetve hagyta jóvá a Bizottság, semmiképpen sem az állami támogatásról szóló EU-szabályok szerint.

| (129) | Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (eljárási rendelet) (74) 15. cikke szerint a Bizottság támogatás-visszatéríttetésre vonatkozó hatásköre tízéves jogvesztő határidőn belül érvényesíthető. A jogvesztő határidő azon a napon kezdődik, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezettnek egyedi támogatás formájában vagy támogatási program részét képező támogatás formájában nyújtják. A Bizottság vagy a Bizottság kérésére eljáró tagállam jogellenes támogatással kapcsolatos intézkedései megszakítják a jogvesztő határidőt. A jogvesztő határidő minden megszakítástól számítva újra indul. A jogvesztő határidőt fel kell függeszteni, amíg a Bizottság határozata az Európai Közösségek Bírósága előtt függőben lévő eljárás alá tartozik. Minden támogatást, amellyel kapcsolatban a jogvesztő határidő lejárt, létező támogatásnak kell tekinteni. Azonban ugyanezen rendelet 1. cikke c) pontja szerint egy létező támogatás módosítása új támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(129)

Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (eljárási rendelet) (74) 15. cikke szerint a Bizottság támogatás-visszatéríttetésre vonatkozó hatásköre tízéves jogvesztő határidőn belül érvényesíthető. A jogvesztő határidő azon a napon kezdődik, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezettnek egyedi támogatás formájában vagy támogatási program részét képező támogatás formájában nyújtják. A Bizottság vagy a Bizottság kérésére eljáró tagállam jogellenes támogatással kapcsolatos intézkedései megszakítják a jogvesztő határidőt. A jogvesztő határidő minden megszakítástól számítva újra indul. A jogvesztő határidőt fel kell függeszteni, amíg a Bizottság határozata az Európai Közösségek Bírósága előtt függőben lévő eljárás alá tartozik. Minden támogatást, amellyel kapcsolatban a jogvesztő határidő lejárt, létező támogatásnak kell tekinteni. Azonban ugyanezen rendelet 1. cikke c) pontja szerint egy létező támogatás módosítása új támogatásnak minősül.

| (130) | A Bizottság megállapítja, hogy az EU bíróságok ítélkezési gyakorlata szerint az állami támogatásokra vonatkozó eljárási rendelet 15. cikkében előírt jogvesztő határidő (...) messze nem egy olyan általános elv kifejeződése, amely egy új támogatást meglévő támogatássá tesz, csak a több mint tíz évvel a Bizottság első beavatkozása előtt intézményesített támogatások visszafizettetését zárja ki (75). |
| --- | --- |

(130)

A Bizottság megállapítja, hogy az EU bíróságok ítélkezési gyakorlata szerint az állami támogatásokra vonatkozó eljárási rendelet 15. cikkében előírt jogvesztő határidő (...) messze nem egy olyan általános elv kifejeződése, amely egy új támogatást meglévő támogatássá tesz, csak a több mint tíz évvel a Bizottság első beavatkozása előtt intézményesített támogatások visszafizettetését zárja ki (75).

| (131) | A jelen ügyben a Bizottság nem járt el, és Görögország sem tett lépéseket a Bizottság kérésére 2009-ig. A Bizottság 2009. október 21-én járt el, amikor továbbította a panaszt Görögországnak, és az általa felvetett kérdések tisztázását kérte Görögországtól. |
| --- | --- |

(131)

A jelen ügyben a Bizottság nem járt el, és Görögország sem tett lépéseket a Bizottság kérésére 2009-ig. A Bizottság 2009. október 21-én járt el, amikor továbbította a panaszt Görögországnak, és az általa felvetett kérdések tisztázását kérte Görögországtól.

| (132) | Következésképpen az 1999. október 21-én (azaz tíz évvel azután, hogy a Bizottság a panaszt továbbította a görög államnak és tájékoztatást kért) vagy azután az intézkedést keretében nyújtott támogatás új és jogellenes támogatás, amelyet a Bizottságnak tett előzetes bejelentés vagy a Bizottság határozata nélkül léptettek életbe, az eljárási rendelet 15. cikkére is figyelemmel a visszatéríttetést illetően, az alábbiakban részletesen kifejtettek szerint. |
| --- | --- |

(132)

Következésképpen az 1999. október 21-én (azaz tíz évvel azután, hogy a Bizottság a panaszt továbbította a görög államnak és tájékoztatást kért) vagy azután az intézkedést keretében nyújtott támogatás új és jogellenes támogatás, amelyet a Bizottságnak tett előzetes bejelentés vagy a Bizottság határozata nélkül léptettek életbe, az eljárási rendelet 15. cikkére is figyelemmel a visszatéríttetést illetően, az alábbiakban részletesen kifejtettek szerint.

V.4.   Számszerűsítés és visszatéríttetés

| (133) | A vitatott intézkedést az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdése szerint a Bizottság számára előzetesen tett bejelentés nélkül hajtották végre. Ezért az intézkedés jogellenes támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(133)

A vitatott intézkedést az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdése szerint a Bizottság számára előzetesen tett bejelentés nélkül hajtották végre. Ezért az intézkedés jogellenes támogatásnak minősül.

| (134) | Az eljárási rendelet 14. cikke szerint amennyiben a jogellenesen nyújtott állami támogatást a belső piaccal összeegyeztethetetlennek minősítik, a támogatást vissza kell téríttetni a kedvezményezettel, kivéve, ha az ellentétes a jog valamelyik általános elvével. A támogatás visszatéríttetésének a célja a támogatás nyújtása előtti versenyhelyzet helyreállítása, amennyire az lehetséges. A görög hatóságok vagy a Mont Parnès által felhozott érvek nem indokolják az ettől az alapelvtől való eltérést. |
| --- | --- |

(134)

Az eljárási rendelet 14. cikke szerint amennyiben a jogellenesen nyújtott állami támogatást a belső piaccal összeegyeztethetetlennek minősítik, a támogatást vissza kell téríttetni a kedvezményezettel, kivéve, ha az ellentétes a jog valamelyik általános elvével. A támogatás visszatéríttetésének a célja a támogatás nyújtása előtti versenyhelyzet helyreállítása, amennyire az lehetséges. A görög hatóságok vagy a Mont Parnès által felhozott érvek nem indokolják az ettől az alapelvtől való eltérést.

| (135) | Az eljárási rendelet 14. cikke (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Bizottság nem követeli meg a támogatás visszatérítését, amennyiben az ellentétes a közösségi jog valamelyik általános elvével. A Bíróság ítélkezési gyakorlata és a Bizottság saját döntéshozatali gyakorlata különösen azt állapította meg, hogy egy támogatás visszatérítésének az elrendelése megsértené a közösségi jog valamelyik általános elvét, ha a Bizottság az eljárása révén olyan jogos elvárásokat keltett a kedvezményezettben, hogy a támogatást az EU-jognak megfelelően nyújtották (76). |
| --- | --- |

(135)

Az eljárási rendelet 14. cikke (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Bizottság nem követeli meg a támogatás visszatérítését, amennyiben az ellentétes a közösségi jog valamelyik általános elvével. A Bíróság ítélkezési gyakorlata és a Bizottság saját döntéshozatali gyakorlata különösen azt állapította meg, hogy egy támogatás visszatérítésének az elrendelése megsértené a közösségi jog valamelyik általános elvét, ha a Bizottság az eljárása révén olyan jogos elvárásokat keltett a kedvezményezettben, hogy a támogatást az EU-jognak megfelelően nyújtották (76).

| (136) | A Forum 187 ügyben hozott ítéletében a Bíróság kifejtette, hogy a bizalomvédelem elvére való hivatkozás joga minden jogalanyt megillet, amennyiben valamely közösségi intézmény benne megalapozott várakozásokat kelt. Továbbá senki nem hivatkozhat erre az elvre anélkül, hogy ne jelölné meg a közigazgatási szerv által neki tett pontos ígéreteket (...) Hasonlóképpen, amennyiben az elővigyázatos és körültekintő gazdasági szereplő számíthat az érdekeit esetleg érintő közösségi intézkedés elfogadására, annak elfogadása esetén nem hivatkozhat az említett elvre (77). |
| --- | --- |

(136)

A Forum 187 ügyben hozott ítéletében a Bíróság kifejtette, hogy a bizalomvédelem elvére való hivatkozás joga minden jogalanyt megillet, amennyiben valamely közösségi intézmény benne megalapozott várakozásokat kelt. Továbbá senki nem hivatkozhat erre az elvre anélkül, hogy ne jelölné meg a közigazgatási szerv által neki tett pontos ígéreteket (...) Hasonlóképpen, amennyiben az elővigyázatos és körültekintő gazdasági szereplő számíthat az érdekeit esetleg érintő közösségi intézkedés elfogadására, annak elfogadása esetén nem hivatkozhat az említett elvre (77).

| (137) | A görög hatóságok és a Mont Parnès szerint ebben az esetben a támogatás visszatérítése ellentétes lenne az állampolgárok indokolt bizalmának az elvével a Görög Állami Tanács nemzeti jog alapján hozott ítélete tükrében. A Bizottság megállapítja, hogy az egy nemzeti hatóság által hozott nemzeti lépés, és nem egy EU-hatóság által a fent említett ítélkezési gyakorlat keretében hozott lépés. Tovább az Állami Tanács ítélete kizárólag nemzeti jogon alapult, és nem vette figyelembe az állami támogatás kérdését vagy az intézkedés állami támogatásnak minősítését. Ennek megfelelően a Bizottság nem mondhat le ezeknek az érveknek az alapján a visszatérítésről. |
| --- | --- |

(137)

A görög hatóságok és a Mont Parnès szerint ebben az esetben a támogatás visszatérítése ellentétes lenne az állampolgárok indokolt bizalmának az elvével a Görög Állami Tanács nemzeti jog alapján hozott ítélete tükrében. A Bizottság megállapítja, hogy az egy nemzeti hatóság által hozott nemzeti lépés, és nem egy EU-hatóság által a fent említett ítélkezési gyakorlat keretében hozott lépés. Tovább az Állami Tanács ítélete kizárólag nemzeti jogon alapult, és nem vette figyelembe az állami támogatás kérdését vagy az intézkedés állami támogatásnak minősítését. Ennek megfelelően a Bizottság nem mondhat le ezeknek az érveknek az alapján a visszatérítésről.

| (138) | Görögország és a Mont Parnès azzal érvelt, hogy a Loutraki késlekedett a panasz Bizottsághoz történő benyújtásával, és ezáltal megsértette azt az elvet, hogy egy jogot nem lehet visszaélésszerűen alkalmazni. A Bizottság megállapítja, hogy a panaszos késedelme semmiképpen sem akadályozhatja meg a jogellenes támogatás visszatérítését, figyelembe véve az eljárási rendelet 15. cikkében meghatározott tízéves jogvesztő határidőt. |
| --- | --- |

(138)

Görögország és a Mont Parnès azzal érvelt, hogy a Loutraki késlekedett a panasz Bizottsághoz történő benyújtásával, és ezáltal megsértette azt az elvet, hogy egy jogot nem lehet visszaélésszerűen alkalmazni. A Bizottság megállapítja, hogy a panaszos késedelme semmiképpen sem akadályozhatja meg a jogellenes támogatás visszatérítését, figyelembe véve az eljárási rendelet 15. cikkében meghatározott tízéves jogvesztő határidőt.

| (139) | Ennek megfelelően a Bizottság nem fogadhatja el a görög hatóságok és a Mont Parnès által a visszatérítésről való kivételes lemondásra vonatkozóan előadott érveket. |
| --- | --- |

(139)

Ennek megfelelően a Bizottság nem fogadhatja el a görög hatóságok és a Mont Parnès által a visszatérítésről való kivételes lemondásra vonatkozóan előadott érveket.

| (140) | A jelen határozatban kifejtettek szerint az 1994-ben és 1995-ben hozott nemzeti intézkedések a belépőjegyárak 80 %-ának befizetési kötelezettségét és az egységes 15 EUR-s belépőjegyár minden kaszinóban történő alkalmazását írták elő. Azonban sem a 80 %-os befizetési kötelezettséget, sem az egységes 15 EUR-s belépőjegyárat nem alkalmazták a kedvezményezett kaszinók esetében, habár mindkettő érvényes volt a többi kaszinó számára 1995-től, és a gyakorlatban azóta is (az összes magántulajdonú kaszinó 1995-ben vagy 1996-ban kapta meg a működési engedélyét, és akkor kezdte meg az intézkedés alkalmazását, az egyedüli kivétel a thesszaloniki kaszinó volt). Mivel a differenciált belépőjegyárakból és a kapcsolódó 80 %-os állami befizetésekből eredő adóügyi megkülönböztetés ténylegesen 1995-ben kezdődött, úgy tekinthető, hogy a támogatásnyújtási időszak 1995-ben kezdődött. |
| --- | --- |

(140)

A jelen határozatban kifejtettek szerint az 1994-ben és 1995-ben hozott nemzeti intézkedések a belépőjegyárak 80 %-ának befizetési kötelezettségét és az egységes 15 EUR-s belépőjegyár minden kaszinóban történő alkalmazását írták elő. Azonban sem a 80 %-os befizetési kötelezettséget, sem az egységes 15 EUR-s belépőjegyárat nem alkalmazták a kedvezményezett kaszinók esetében, habár mindkettő érvényes volt a többi kaszinó számára 1995-től, és a gyakorlatban azóta is (az összes magántulajdonú kaszinó 1995-ben vagy 1996-ban kapta meg a működési engedélyét, és akkor kezdte meg az intézkedés alkalmazását, az egyedüli kivétel a thesszaloniki kaszinó volt). Mivel a differenciált belépőjegyárakból és a kapcsolódó 80 %-os állami befizetésekből eredő adóügyi megkülönböztetés ténylegesen 1995-ben kezdődött, úgy tekinthető, hogy a támogatásnyújtási időszak 1995-ben kezdődött.

| (141) | Az V.3. pontban a támogatás jogszerűsége levont következtetésével összhangban a Bizottság megállapítja, hogy az eljárási rendelet 15. cikkében meghatározott tízéves jogvesztő határidő miatt az 1999. október 21. előtt nyújtott támogatásokat nem lehet visszatéríttetni. |
| --- | --- |

(141)

Az V.3. pontban a támogatás jogszerűsége levont következtetésével összhangban a Bizottság megállapítja, hogy az eljárási rendelet 15. cikkében meghatározott tízéves jogvesztő határidő miatt az 1999. október 21. előtt nyújtott támogatásokat nem lehet visszatéríttetni.

| (142) | A visszatérítendő összeg kiszámításának azon a tényen kell alapulnia, ahogyan korábban a jelen határozatban kifejtettük (lásd még a (85) preambulumbekezdést), a görög állam belépésenként 7,2 EUR állami tulajdonú kaszinóktól beszedendő adóbevételről mondott le, ami a magántulajdonú kaszinók által az államnak belépésenként fizetett 12 EUR adó és az állami tulajdonú kaszinók által az államnak belépésenként fizetett 4,8 EUR adó különbsége. |
| --- | --- |

(142)

A visszatérítendő összeg kiszámításának azon a tényen kell alapulnia, ahogyan korábban a jelen határozatban kifejtettük (lásd még a (85) preambulumbekezdést), a görög állam belépésenként 7,2 EUR állami tulajdonú kaszinóktól beszedendő adóbevételről mondott le, ami a magántulajdonú kaszinók által az államnak belépésenként fizetett 12 EUR adó és az állami tulajdonú kaszinók által az államnak belépésenként fizetett 4,8 EUR adó különbsége.

| (143) | Az egyes kaszinóktól visszatéríttetendő összeg kiszámításakor azonban figyelemmel kell lenni az adott kaszinó helyzetére vonatkozó szempontokra, az alábbiakban kifejtettek szerint.






  — | A jelen határozatban kifejtettek szerint a belépőjegyár 80 %-a állam számára történő befizetésének az előírása az 1995. évi miniszteri határozatban a korfui és a Mont Parnès kaszinóra attól a naptól fogva volt érvényes, amikor a 2206/1994. számú törvény alapján megkapták a működési engedélyüket, azaz 2003-ban a 3139/2003. számú törvény alapján. Azonban 2000 végétől egészen addig, amíg 2003-ban megkapta a működési engedélyét, az ETA önkéntes alapon befizette az állam számára a belépőjegyár 80 %-át (az ár 6 EUR volt) (78). Ebből a görög hatóságoktól kapott információból a görög hatóságok által még később teendő további észrevételekre is figyelemmel (amelyek megerősítik vagy cáfolják a fentieket), arra lehet következtetni, hogy 2000-ig belépőjegyekre kivetett adót nem fizettek, még az alacsonyabb összeggel sem (6 EUR 80 %-a). Ezért az első időszak során (1999. október 21-től 2000 végéig) a visszatérítendő összeget 12 EUR alapján kell kiszámítani, ami a magántulajdonú kaszinók által abban az időszakban fizetett teljes adó, amikor az állami tulajdonú kaszinók egyáltalán nem fizettek adót, és ezt meg kell szorozni az abban az időszakban kibocsátott belépőjegyek számával. |
| --- | --- | --- |

(143)

Az egyes kaszinóktól visszatéríttetendő összeg kiszámításakor azonban figyelemmel kell lenni az adott kaszinó helyzetére vonatkozó szempontokra, az alábbiakban kifejtettek szerint.

—

A jelen határozatban kifejtettek szerint a belépőjegyár 80 %-a állam számára történő befizetésének az előírása az 1995. évi miniszteri határozatban a korfui és a Mont Parnès kaszinóra attól a naptól fogva volt érvényes, amikor a 2206/1994. számú törvény alapján megkapták a működési engedélyüket, azaz 2003-ban a 3139/2003. számú törvény alapján. Azonban 2000 végétől egészen addig, amíg 2003-ban megkapta a működési engedélyét, az ETA önkéntes alapon befizette az állam számára a belépőjegyár 80 %-át (az ár 6 EUR volt) (78). Ebből a görög hatóságoktól kapott információból a görög hatóságok által még később teendő további észrevételekre is figyelemmel (amelyek megerősítik vagy cáfolják a fentieket), arra lehet következtetni, hogy 2000-ig belépőjegyekre kivetett adót nem fizettek, még az alacsonyabb összeggel sem (6 EUR 80 %-a). Ezért az első időszak során (1999. október 21-től 2000 végéig) a visszatérítendő összeget 12 EUR alapján kell kiszámítani, ami a magántulajdonú kaszinók által abban az időszakban fizetett teljes adó, amikor az állami tulajdonú kaszinók egyáltalán nem fizettek adót, és ezt meg kell szorozni az abban az időszakban kibocsátott belépőjegyek számával.

| — | A thesszaloniki kaszinó a 2206/1994. számú törvény alapján 1995-ben kapta meg a működési engedélyét (79). A belépőjegyár 80 %-a államnak történő befizetésére vonatkozó előírás azóta volt érvényes a thesszaloniki kaszinóra, hogy megkapta a működési engedélyét 1995-ben. A thesszaloniki kaszinó a kedvezményes 6 EUR-s belépőjegyárat alkalmazta, amelyet a Mont Parnès és a korfui kaszinó is. Ezért a thesszaloniki kaszinó által visszatérítendő összeg az 1999. október 21. után kibocsátott jegyek száma megszorozva 7,2 EUR-val. |
| --- | --- |

—

A thesszaloniki kaszinó a 2206/1994. számú törvény alapján 1995-ben kapta meg a működési engedélyét (79). A belépőjegyár 80 %-a államnak történő befizetésére vonatkozó előírás azóta volt érvényes a thesszaloniki kaszinóra, hogy megkapta a működési engedélyét 1995-ben. A thesszaloniki kaszinó a kedvezményes 6 EUR-s belépőjegyárat alkalmazta, amelyet a Mont Parnès és a korfui kaszinó is. Ezért a thesszaloniki kaszinó által visszatérítendő összeg az 1999. október 21. után kibocsátott jegyek száma megszorozva 7,2 EUR-val.

| — | A rodoszi kaszinó a 2206/1994. számú törvény alapján 1996-ban kapta meg a működési engedélyét. Akkor a 6 EUR-s belépőjegyárat kezdte el alkalmazni, de az 1999. áprilisban lefolytatott privatizációjakor áttért a 15 EUR-s árra. A hivatalos vizsgálat során benyújtott észrevételekből a Bizottság úgy tudja, hogy a rodoszi kaszinó az 1999. áprilisban lefolytatott privatizációja után már nem volt kedvezményezett, ezért az eljárási rendelet 15. cikkében meghatározott tízéves jogvesztő határidő miatt a kaszinótól nem lehet visszatéríttetni a támogatást. |
| --- | --- |

—

A rodoszi kaszinó a 2206/1994. számú törvény alapján 1996-ban kapta meg a működési engedélyét. Akkor a 6 EUR-s belépőjegyárat kezdte el alkalmazni, de az 1999. áprilisban lefolytatott privatizációjakor áttért a 15 EUR-s árra. A hivatalos vizsgálat során benyújtott észrevételekből a Bizottság úgy tudja, hogy a rodoszi kaszinó az 1999. áprilisban lefolytatott privatizációja után már nem volt kedvezményezett, ezért az eljárási rendelet 15. cikkében meghatározott tízéves jogvesztő határidő miatt a kaszinótól nem lehet visszatéríttetni a támogatást.

| (144) | A Bizottságnak nem áll rendelkezésére elegendő adat az egyes kedvezményezett kaszinók által visszatérítendő összeg pontos megbecsléséhez. Az EU-jogszabályok azonban előírják a Bizottság számára, hogy a belső piaccal összeegyeztethetetlennek minősített támogatás visszatérítésének elrendelésekor állapítsa meg a visszatérítendő támogatás pontos összegét. Elegendő a Bizottság határozatában olyan információkat nyújtani, amelyek alapján a tagállam és a kedvezményezett vállalkozás viszonylag könnyen maguk ki tudják számolni az összeget. A Bizottság ezért jogszerűen csak arra korlátozhatja a megállapítást, hogy a kérdéses támogatás visszafizetésének kötelezettségét kimondja, és a nemzeti hatóságokra hagyja a visszafizetendő összeg pontos kiszámítását a Bizottság által a határozatában megadott útmutatás alapján. |
| --- | --- |

(144)

A Bizottságnak nem áll rendelkezésére elegendő adat az egyes kedvezményezett kaszinók által visszatérítendő összeg pontos megbecsléséhez. Az EU-jogszabályok azonban előírják a Bizottság számára, hogy a belső piaccal összeegyeztethetetlennek minősített támogatás visszatérítésének elrendelésekor állapítsa meg a visszatérítendő támogatás pontos összegét. Elegendő a Bizottság határozatában olyan információkat nyújtani, amelyek alapján a tagállam és a kedvezményezett vállalkozás viszonylag könnyen maguk ki tudják számolni az összeget. A Bizottság ezért jogszerűen csak arra korlátozhatja a megállapítást, hogy a kérdéses támogatás visszafizetésének kötelezettségét kimondja, és a nemzeti hatóságokra hagyja a visszafizetendő összeg pontos kiszámítását a Bizottság által a határozatában megadott útmutatás alapján.

| (145) | A tagállam által szolgáltatott információk alapján a Bizottság a visszatérítéshez szükséges útmutatást az alábbiakban adja meg. |
| --- | --- |

(145)

A tagállam által szolgáltatott információk alapján a Bizottság a visszatérítéshez szükséges útmutatást az alábbiakban adja meg.

| (146) | Az alábbi táblázat mutatja az egyes kaszinók által az egyes években kibocsátott jegyek számát (a táblában jelzettek szerint a bemutatott információk nem teljesek), és az egyes kaszinók által visszatérítendő összegek előzetes becslését a Görögország által a visszatérítésre vonatkozó számításainak elvégzése után esetlegesen teendő további észrevételekre is figyelemmel.

  Egyes kaszinók által kibocsátott jegyek becsült száma










  Év | KASZINÓ |
| --- | --- | --- |
| Mont Parnès | korfui | thesszaloniki | rodoszi |
| 1999
  (1999.10.22. – 1999.12.31.) | nincs információ | [...] (80) | (...) | [...] (81) |
| 2000 | nincs információ | (...) | (...) | (...) |
| 2001 | nincs információ | (...) | (...) | (...) |
| 2002 | nincs információ | (...) | (...) | (...) |
| 2003 | nincs információ 2003. május 1-jéig
  2003. május 1-jén:
  (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2004 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2005 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2006 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2007 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2008 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2009.10.22-ig: | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Összesen 2009.10.22.-ig | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2009.10.22. után kibocsátott jegyek | nincs információ | nincs információ | nincs információ | nincs információ |

(146)

Az alábbi táblázat mutatja az egyes kaszinók által az egyes években kibocsátott jegyek számát (a táblában jelzettek szerint a bemutatott információk nem teljesek), és az egyes kaszinók által visszatérítendő összegek előzetes becslését a Görögország által a visszatérítésre vonatkozó számításainak elvégzése után esetlegesen teendő további észrevételekre is figyelemmel.

Egyes kaszinók által kibocsátott jegyek becsült száma

Év

KASZINÓ

Mont Parnès

korfui

thesszaloniki

rodoszi

1999

(1999.10.22. – 1999.12.31.)

nincs információ

[...] (80)

(...)

[...] (81)

2000

nincs információ

(...)

(...)

(...)

2001

nincs információ

(...)

(...)

(...)

2002

nincs információ

(...)

(...)

(...)

2003

nincs információ 2003. május 1-jéig

2003. május 1-jén:

(...)

(...)

(...)

(...)

2004

(...)

(...)

(...)

(...)

2005

(...)

(...)

(...)

(...)

2006

(...)

(...)

(...)

(...)

2007

(...)

(...)

(...)

(...)

2008

(...)

(...)

(...)

(...)

2009.10.22-ig:

(...)

(...)

(...)

(...)

Összesen 2009.10.22.-ig

(...)

(...)

(...)

(...)

2009.10.22. után kibocsátott jegyek

nincs információ

nincs információ

nincs információ

nincs információ

Az egyes kaszinók által visszatérítendő előzetesen becsült összeg

(millió EUR, kerekítve)

| | Mont Parnès | korfui | thesszaloniki | rodoszi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Algoritmus és számítás | 1999.10.22.–2000 (82):
  jegyek száma
  (x1) × 12 = A1 | 1999.10.22.–2000:
  jegyek száma
  ([...] jegy) × 12 = A2 ([...] EUR) | 1999.10.22.–2009.10.22.:
  jegyek száma
  ([...] jegy) × 7,2 = AB3 ([...] EUR) | n.a. |
| 2000–2009.10.22.:
  jegyek száma
  (y1) × 7,2 = B1 | 2000–2009.10.22.:
  jegyek száma
  ([...] jegy) × 7,2 = B2 ([...] EUR) |
| 2009.10.22.–mai nap:
  jegyek száma
  (z1) × 7,2 = C1 | 2009.10.22.–mai nap:
  jegyek száma
  (z2) × 7,2 = C2 | 2009.10.22.–2010.8.30. (83):
  jegyek száma
  (z3) × 7,2 = C3 |
| Teljes visszatérítendő összeg | A1 + B1 + C1
  Kiszámítandó | A2 + B2 + C2
  Kiszámítandó | AB3 + C3
  Kiszámítandó | n.a. |
| Teljes visszatérítendő összeg | Kiszámítandó |

Mont Parnès

korfui

thesszaloniki

rodoszi

Algoritmus és számítás

1999.10.22.–2000 (82):

jegyek száma

(x1) × 12 = A1

1999.10.22.–2000:

jegyek száma

([...] jegy) × 12 = A2 ([...] EUR)

1999.10.22.–2009.10.22.:

jegyek száma

([...] jegy) × 7,2 = AB3 ([...] EUR)

n.a.

2000–2009.10.22.:

jegyek száma

(y1) × 7,2 = B1

2000–2009.10.22.:

jegyek száma

([...] jegy) × 7,2 = B2 ([...] EUR)

2009.10.22.–mai nap:

jegyek száma

(z1) × 7,2 = C1

2009.10.22.–mai nap:

jegyek száma

(z2) × 7,2 = C2

2009.10.22.–2010.8.30. (83):

jegyek száma

(z3) × 7,2 = C3

Teljes visszatérítendő összeg

A1 + B1 + C1

Kiszámítandó

A2 + B2 + C2

Kiszámítandó

AB3 + C3

Kiszámítandó

n.a.

Teljes visszatérítendő összeg

Kiszámítandó

| (147) | A Bizottság továbbá megállapítja, hogy az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdése felfüggesztő hatállyal bír. A Bizottság nem kapott olyan információt, hogy a vitatott intézkedést felfüggesztették volna az eljárás megindításáról szóló határozat óta. Ezért feltehetően az intézkedést a görög hatóságok egészen a mai napig folyamatosan érvényesítik (84). A jelen határozat elfogadásáig nyújtott minden támogatást Görögországnak vissza kell téríttetnie a kedvezményezettel. A Bizottság megállapítja, hogy a korfui kaszinó a 6 EUR-s belépőjegyárat már nem alkalmazza, és a 2010. augusztusban lefolytatott privatizációjakor áttért a 15 EUR-s árra. A visszatérítendő összeg kiszámításakor ezért csak a 2010. augusztusig terjedő időszakot kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(147)

A Bizottság továbbá megállapítja, hogy az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdése felfüggesztő hatállyal bír. A Bizottság nem kapott olyan információt, hogy a vitatott intézkedést felfüggesztették volna az eljárás megindításáról szóló határozat óta. Ezért feltehetően az intézkedést a görög hatóságok egészen a mai napig folyamatosan érvényesítik (84). A jelen határozat elfogadásáig nyújtott minden támogatást Görögországnak vissza kell téríttetnie a kedvezményezettel. A Bizottság megállapítja, hogy a korfui kaszinó a 6 EUR-s belépőjegyárat már nem alkalmazza, és a 2010. augusztusban lefolytatott privatizációjakor áttért a 15 EUR-s árra. A visszatérítendő összeg kiszámításakor ezért csak a 2010. augusztusig terjedő időszakot kell figyelembe venni.

| (148) | A fenti érvek alapján a Bizottságnak el kell rendelnie a kedvezményezettek számára jogszerűtlenül nyújtott összeegyeztethetetlen állami támogatás Görögország általi visszatéríttetését. A Bizottság emlékeztet rá, hogy Görögországnak a jelen határozat elfogadása napjától érvényes hatállyal a szóban forgó intézkedés alapján nyújtott összes még fennálló adóelőnyt meg kell szüntetnie. |
| --- | --- |

(148)

A fenti érvek alapján a Bizottságnak el kell rendelnie a kedvezményezettek számára jogszerűtlenül nyújtott összeegyeztethetetlen állami támogatás Görögország általi visszatéríttetését. A Bizottság emlékeztet rá, hogy Görögországnak a jelen határozat elfogadása napjától érvényes hatállyal a szóban forgó intézkedés alapján nyújtott összes még fennálló adóelőnyt meg kell szüntetnie.

| (149) | A jövő vonatkozásában Görögország jelezte, hogy a kaszinókra vonatkozó árpolitika lehetséges változtatását vizsgálja, amelynek a célja a kaszinók közötti megkülönböztetés megszüntetése. Görögország szerint az új jogszabály megszünteti a szóban forgó intézkedést. Görögország azonban még nem tájékoztatta a Bizottságot az ebben az irányban tett előrehaladásról vagy bármely ténylegesen tett változtatásról. A Bizottság szerint ilyen új jogszabály elfogadása kritikus fontosságú lépés lesz a Görögországban működő kaszinók közötti megkülönböztetés kérdésének a megoldásában, és arra bátorítja Görögországot, hogy haladéktalanul tegye meg a szükséges lépéseket. |
| --- | --- |

(149)

A jövő vonatkozásában Görögország jelezte, hogy a kaszinókra vonatkozó árpolitika lehetséges változtatását vizsgálja, amelynek a célja a kaszinók közötti megkülönböztetés megszüntetése. Görögország szerint az új jogszabály megszünteti a szóban forgó intézkedést. Görögország azonban még nem tájékoztatta a Bizottságot az ebben az irányban tett előrehaladásról vagy bármely ténylegesen tett változtatásról. A Bizottság szerint ilyen új jogszabály elfogadása kritikus fontosságú lépés lesz a Görögországban működő kaszinók közötti megkülönböztetés kérdésének a megoldásában, és arra bátorítja Görögországot, hogy haladéktalanul tegye meg a szükséges lépéseket.

VI.   KÖVETKEZTETÉS

| (150) | A fent felsorolt megfontolások, a vonatkozó ítélkezési gyakorlat és az ügy egyedi jellemzői alapján a Bizottság megállapítja, hogy a vitatott intézkedés, amely a görög hatóságok által – számos rendelkezés egyidejű alkalmazása mellett – egyes kaszinók javára foganatosított adóügyi megkülönböztetést jelent, és amely






  — | egységes 80 %-os adót vetett ki a belépőjegyek árára, és |
| --- | --- | --- |

(150)

A fent felsorolt megfontolások, a vonatkozó ítélkezési gyakorlat és az ügy egyedi jellemzői alapján a Bizottság megállapítja, hogy a vitatott intézkedés, amely a görög hatóságok által – számos rendelkezés egyidejű alkalmazása mellett – egyes kaszinók javára foganatosított adóügyi megkülönböztetést jelent, és amely

—

egységes 80 %-os adót vetett ki a belépőjegyek árára, és

| — | eltérő hatósági árakat határozott meg az állami tulajdonú és a magántulajdonú kaszinók esetében, mégpedig 6 EUR-t az állami tulajdonú kaszinók és 15 EUR-t a magántulajdonú kaszinók esetében, |
| --- | --- |

—

eltérő hatósági árakat határozott meg az állami tulajdonú és a magántulajdonú kaszinók esetében, mégpedig 6 EUR-t az állami tulajdonú kaszinók és 15 EUR-t a magántulajdonú kaszinók esetében,

az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül. A Bizottság azt is megállapítja, hogy a vitatott intézkedést az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdése megsértése révén hozták meg, és ezért jogellenes támogatásnak minősül.

| (151) | A Bizottság megállapítja, hogy a 659/1999/EK rendelet 14. cikke szerint minden jogszerűtlen támogatást vissza lehet téríttetni a kedvezményezettől, és elrendeli az egyes kedvezményezett kaszinók számára nyújtott jogellenes támogatás Görögország általi visszatéríttetését. A Bizottság megjegyzi, hogy az eljárási rendelet 15. cikkében meghatározott tízéves jogvesztő határidő miatt az 1999. október 21. előtt nyújtott támogatásokat nem lehet visszatéríttetni. Görögországnak a jelen határozat elfogadása napjától érvényes hatállyal a jelen határozat tárgyát képező intézkedés alapján nyújtott összes még fennálló adóelőnyt meg kell szüntetnie, |
| --- | --- |

(151)

A Bizottság megállapítja, hogy a 659/1999/EK rendelet 14. cikke szerint minden jogszerűtlen támogatást vissza lehet téríttetni a kedvezményezettől, és elrendeli az egyes kedvezményezett kaszinók számára nyújtott jogellenes támogatás Görögország általi visszatéríttetését. A Bizottság megjegyzi, hogy az eljárási rendelet 15. cikkében meghatározott tízéves jogvesztő határidő miatt az 1999. október 21. előtt nyújtott támogatásokat nem lehet visszatéríttetni. Görögországnak a jelen határozat elfogadása napjától érvényes hatállyal a jelen határozat tárgyát képező intézkedés alapján nyújtott összes még fennálló adóelőnyt meg kell szüntetnie,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az állami támogatás, amely magában foglalja a Görögország által számos más, részben kötelező érvényű rendelkezés egyidejű alkalmazása mellett hatályba léptetett, egyes görög kaszinók számára alkalmazott adóügyi megkülönböztetést, és amely:

| — | egységes 80 %-os adót vetett ki a belépőjegyek árára, és |
| --- | --- |

—

egységes 80 %-os adót vetett ki a belépőjegyek árára, és

| — | eltérő hatósági árakat határozott meg az állami tulajdonú kaszinók és a magántulajdonú kaszinók számára, 6 EUR-t, illetve 15 EUR-t, |
| --- | --- |

—

eltérő hatósági árakat határozott meg az állami tulajdonú kaszinók és a magántulajdonú kaszinók számára, 6 EUR-t, illetve 15 EUR-t,

jogellenesen lépett hatályba az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével, összeegyeztethetetlen a belső piaccal, mivel a kedvezményezett Regency Casino Mont Parnèst, Regency Casino Thessalonikit és korfui kaszinót (azzal, hogy a rodoszi kaszinó 1999. április óta már nem kedvezményezett) jogtalan üzleti előnyhöz juttatta.

2. cikk

(1)   Görögországnak vissza kell téríttetnie a kedvezményezett kaszinóktól az 1. cikkben hivatkozott 1999. október 21. óta nyújtott összeegyeztethetetlen támogatást.

(2)   A visszatérítendő összeg a kamatot is tartalmazza, amely az összeg kedvezményezett javára történő átadásának és a visszatérítés dátuma közötti időszakra kerül felszámításra.

(3)   A kamatot a 794/2004/EK (85) rendelet V. fejezete szerinti kamatos kamatszámítással kell meghatározni.

(4)   Görögországnak a jelen határozat elfogadása napjától érvényes hatállyal az 1. cikkben hivatkozott támogatás által okozott összes még fennálló adóelőnyt meg kell szüntetnie.

3. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett támogatást azonnal és ténylegesen vissza kell fizettetni.

(2)   Görögország biztosítja, hogy e határozatot az értesítés napjától számított négy hónapon belül végrehajtják.

4. cikk

(1)   Az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül Görögország az alábbi információkat adja át a Bizottságnak:

| a) | az 1. cikkben hivatkozott rendszer alapján támogatásban részesült kedvezményezettek listája és az egyes kedvezményezettek által a vitatott intézkedés alapján kapott, a jelen határozatban foglalt útmutatásnak megfelelően kiszámított, teljes támogatási összeg; |
| --- | --- |

a)

az 1. cikkben hivatkozott rendszer alapján támogatásban részesült kedvezményezettek listája és az egyes kedvezményezettek által a vitatott intézkedés alapján kapott, a jelen határozatban foglalt útmutatásnak megfelelően kiszámított, teljes támogatási összeg;

| b) | az egyes kedvezményezettekkel visszatéríttetendő teljes összeg (főösszeg és kamatok); |
| --- | --- |

b)

az egyes kedvezményezettekkel visszatéríttetendő teljes összeg (főösszeg és kamatok);

| c) | a jelen határozat végrehajtása érdekében már megtett és tervezett intézkedések részletes leírása; |
| --- | --- |

c)

a jelen határozat végrehajtása érdekében már megtett és tervezett intézkedések részletes leírása;

| d) | azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

d)

azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Görögország naprakészen tájékoztatja a Bizottságot a nemzeti szinten a jelen határozat végrehajtása érdekében alkalmazott eszközökről az 1. cikkben említett támogatás visszatérítéséig. A Bizottság kérésére Görögország haladéktalanul átadja az információkat a jelen határozat végrehajtása érdekében már alkalmazott és tervezett eszközökről. Görögország továbbá részletes információkkal szolgál a kedvezményezett által már visszatérített támogatási összegről és kamatokról.

5. cikk

E határozat címzettje a Görög Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2011. május 24-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  HL C 235., 2010.8.31., 3. o.

1

(2)  Voukourestiou 11, Aktí Poseidonos 48, Loutraki, Athén 10671, Görögország.

2

(3)  A rodoszi kaszinót, amely az 1996. május 29-i T/633. számú miniszteri határozattal kapott működési engedélyt, nem említették a panaszban, mivel az 1999 áprilisában lefolytatott privatizációját követően már nem élvezte a jelen intézkedés előnyeit.

3

(4)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

4

(5)  Különösen a 2206/1994. számú törvény; az 1995. november 16-i (YA) 1128269/1226/0015/POL.1292. számú miniszteri határozat (közzétételi hivatkozási szám: FEK 982/B'/1995); a 2003. április 30-i 3139. számú törvény; az EOT (az állami tulajdonú kaszinók felügyeleti szerve) főtitkárának az 1624/1951. számú törvénnyel és a 4109/1960. számú rendelettel összhangban meghozott határozatai, mégpedig az 1991. november 21-i 535633. számú EOT határozat, az 1992. március 24-i 508049. számú EOT határozat, és az 1997. november 24-i 532691. számú EOT határozat; valamint a belépőjegyárakat és azok 80 %-ának befizetési kötelezettségét minden kaszinóra érvényesen jóváhagyó nemzeti jogszabályok által biztosított működési engedélyek.

5

(6)  Elliniko Kazino Parnithas AE, Agiou Konstantinou 49, 15124 Marousi Attikis, Görögország.

6

(7)  Regency Entertainment Psychagogiki kai Touristiki AE, Agiou Konstantinou 49, 15124 Marousi Attikis, Görögország, és 13o km odou Thessalonikis-Polygyrou, 55103 Thesszaloniki, Görögország.

7

(8)  Elliniko Kazino Kerkyras AE, Etaireia touristikis anaptyxis, Voulis 7, 10562 Athén, Görögország.

8

(9)  Casino Rodos Grande Albergo Delle Rose Boutique Hotel, 4 odos Georgiou Papanikolaou., Rodosz, 85100 Görögország.

9

(10)  A rodoszi kaszinót, amely az 1996. május 29-i T/633. számú miniszteri határozattal kapott működési engedélyt, nem említették a panaszban, mivel az 1999. áprilisban lefolytatott privatizációját követően a 15 EUR-s belépőjegyárat alkalmazta.

10

(11)  A hivatalos vizsgálati eljárás során a Bizottságot úgy tájékoztatták, hogy a korfui kaszinót 2010. augusztus 30-án privatizálták, amikor egy nemzetközi ajánlati felhívást követően az Elliniko Kazino Kerkyras AE teljes részvénytőkéjét eladták a V&T Corfu Ependyseis Kazino AE részére. A privatizációt követően a belépőjegyárat a korfui kaszinó működési engedélyének a feltételeit meghatározó 9206. számú miniszteri határozatban (4. cikk, 4.1. pont, d. alpont, iii bekezdés) (FEK B1178/2010.8.5.) megszabott 15 EUR általánosan alkalmazandó díjtételhez igazították.

11

(12)  Az 1624/1951. számú törvény, a 4109/1960. számú rendelet és a 2160/1993. számú törvény értelmében EOT vállalkozásként működtették őket. Később a 2636/1998. számú és a 2837/2000. számú törvények értelmében az EOT, mint a korfui és a Mont Parnès kaszinó üzemeltetője helyét átvette az Elliniki Etaireia Touristikis Anaptyxis (Görög Idegenforgalom-fejlesztési Vállalat, ETA), amelynek 100 %-os tulajdonosa a görög állam volt. Az ETA addig üzemeltette ezt a két kaszinót, amíg azok a 3139/2003. számú törvény értelmében működési engedélyt kaptak. A rodoszi kaszinót addig üzemeltette az EOT, amíg az 1996-ban működési engedélyt kapott.

12

(13)  Az EOT főtitkára határozatait a 1624/1951. számú törvény és a 4109/1960. számú rendelet értelmében bocsátották ki az alábbiak szerint: az 1991. november 21-i 535633. számú EOT határozat, amely a Mont Parnès kaszinó esetében 2 000 drachma belépőjegyárat rögzített; az 1992. március 24-i 508049. számú EOT határozat, amely a korfui és rodoszi kaszinó esetében 1 500 drachma belépőjegyárat rögzített; és az 1997. november 24-i 532691. számú EOT határozat, amely a korfui kaszinó esetében 2 000 drachmára emelte a belépőjegyárat.

13

(14)  Az állami tulajdonú kaszinók hatósági belépőjegyára 6 EUR lett, amikor 2002-ben Görögország bevezette az eurót hivatalos fizetőeszközeként.

14

(15)  2206/1994. számú törvény kaszinók létrehozásáról, szervezetéről, működéséről és felügyeletéről (FEK A'62/1994).

15

(16)  A kaszinók működési engedélyét egy idegenforgalmi miniszteri határozattal adták meg egy héttagú bizottság által szervezett nemzetközi nyílt ajánlati felhívást követően (1994. évi törvény 1. cikke (7) bekezdése, Kaszinó működési engedélyek megadása).

16

(17)  1995. november 16-i 1128269/1226/0015/POL.1292. számú miniszteri határozat (FEK 982/B'/1995).

17

(18)  1995. évi miniszteri határozat 1. bekezdése: 1995. december 15-étől a kaszinóüzemeltetők (2206/1994. számú törvény) az alábbi bekezdések különös rendelkezései értelmében kötelesek belépőjegyet kibocsátani minden belépő személynek.

18

(19)  1995. évi miniszteri határozat 5. bekezdése: Szerencsejáték-automatákat és asztali szerencsejátékokat üzemeltető területre az egységes belépőjegyár 5 000 drachma.

19

(20)  Az egységes hatósági ár 15 EUR lett, amikor 2002-ben Görögország bevezette az eurót hivatalos fizetőeszközeként.

20

(21)  1995. évi miniszteri határozat 7.1. bekezdése: A teljes jegyár 20 %-a, az alkalmazandó áfát beleértve, a kaszinóvállalkozást illeti jegykibocsátási díjként, illetve a költségei fedezése érdekében; a fennmaradó összeg az állam illeték.

21

(22)  1995. évi miniszteri határozat 6. bekezdése: Amennyiben reklámcélokból vagy társadalmi kötelezettség miatt a kaszinó ingyenes belépést biztosít, a kaszinónak egy „ingyenes jegy” feliratú jegyet kell kibocsátania egyedi sorozatszámmal vagy az adóügyi hatóság által jóváhagyott pénztárgép speciális összesítője által megadott sorozatszámmal.

22

(23)  1995. évi miniszteri határozat 7.2. bekezdése: Ingyenes jegyek esetében az állami illetéket a jelen határozat 5. bekezdésében meghatározott, az adott napon érvényes jegyár alapján kell megfizetni.

23

(24)  1995. évi miniszteri határozat 10.1. bekezdése: Az állami illetékeket minden hónap tizedik napjáig kell befizetni az illetékes adóhivatalban az előző hónapban beszedett illetékekről szóló kimutatás benyújtásával együtt.

24

(25)  1995. évi miniszteri határozat 8.1. bekezdése: A 2–7. bekezdésre is figyelemmel, értelemszerűen, [a kaszinóüzemeltetők] kibocsáthatnak 15, illetve 30 egymást követő napig vagy egy hónapig érvényes jegyeket. Az ilyen többnapos jegyekre árengedményt lehet adni az alábbiak szerint:

25

| a) | a 15 napig érvényes jegyekre a 15-napos jegy teljes árának 40 %-a; amennyiben a jegyet egy naptári félhavi időszakra bocsátják ki, a hónap utolsó félhavi időszaka a hónap 16. napjától az utolsó napjáig tart; |
| --- | --- |

a)

a 15 napig érvényes jegyekre a 15-napos jegy teljes árának 40 %-a; amennyiben a jegyet egy naptári félhavi időszakra bocsátják ki, a hónap utolsó félhavi időszaka a hónap 16. napjától az utolsó napjáig tart;

| b) | a 30 napig vagy egy hónapig érvényes jegyekre a 30-napos jegy teljes árának 50 %-a. |
| --- | --- |

b)

a 30 napig vagy egy hónapig érvényes jegyekre a 30-napos jegy teljes árának 50 %-a.

(26)  1993-ban a 2160/1993. számú törvény úgy rendelkezett, hogy a rodoszi, a Mont Parnès és a korfui kaszinó továbbra is az EOT által üzemeltetett klubként működik az EOT működését szabályozó jogszabályok, mégpedig a 1624/1951. számú törvény, a 4109/1960. számú rendelet és a 2160/1993. számú törvény alapján mindaddig, amíg a Kaszinó Bizottság működési engedélyt ad számukra.

26

(27)  A Mont Parnès esetében az ETA jogutódja az Elliniko Kazino Parnithas AE, egy 2001-ben létrehozott ETA leányvállalat volt.

27

(28)  2003. május 10-én a Mont Parnès kaszinó részleges privatizációjára került sor. Az Elliniko Kazino Parnithas AE tulajdonában levő részvények 49 %-át egy nemzetközi ajánlati felhívást követően eladták az Athens Resort Casino Anonymi Etaireia Symmetochon AE számára, amelyet a pályázat nyertese, a Hyatt Regency – Elliniki Technodomiki konzorcium hozott létre. Az Elliniko Kazino Parnithast 2001-ben hozták létre az ETA leányvállalataként. Az ETA-t 1998-ban alapították, és 2000-ben az EOT vette át a helyét, mint a korfui és a Mont Parnès kaszinó üzemeltetője (lásd még a 12. lábjegyzetet).

28

(29)  A hivatalos vizsgálat során a görög hatóságoktól kapott információk szerint a korfui kaszinót 2010. augusztus 30-án privatizálták az Elliniki Kazino Kerkyras AE teljes részvénytőkéjének egy nemzetközi ajánlati felhívást követően a V&T Corfu Ependyseis Casino AE, amelyet a tender nyertes Vivere Entertainment Emporiki & Symmetochon AE – Theros International Gaming Inc. konzorcium hozott létre, számára történő eladása révén. Az Elliniki Kazino Kerkyras AE-t 2001-ben hozták létre az ETA leányvállalataként.

29

(30)  Lásd a 13. lábjegyzetet.

30

(31)  Közzétételi hivatkozási szám: FEK 904, 1994.12.6.

31

(32)  2687/1953. számú törvényerejű rendelet a befektetésekről és a külföldi beruházások védelméről.

32

(33)  A thesszaloniki kaszinót a 290/1995. számú elnöki rendelet, amely kimondta, hogy ugyanolyan elbírálás alá kell esnie, mint a Mont Parnès és a korfui kaszinónak, vonta a 2687/1953. számú törvényerejű rendelet hatálya alá.

33

(34)  Lásd még a nyitóhatározat 16–18. bekezdését.

34

(35)  Lásd még a nyitóhatározat 19–23. bekezdését.

35

(36)  Lásd még a nyitóhatározat 26–28. és 37. bekezdését.

36

(37)  Lásd még a nyitóhatározat 24–29. bekezdését.

37

(38)  Lásd még a nyitóhatározat 30–32. bekezdését.

38

(39)  Lásd még a nyitóhatározat 34–35. bekezdését.

39

(40)  Lásd még a nyitóhatározat 36–38. bekezdését.

40

(41)  Lásd még a nyitóhatározat 39–40. bekezdését.

41

(42)  Az Állami Tanács szerint ennek oka: a) a jogalkotó a törvény céljainak figyelembevételével jegyek árusítását írja elő kizárólag a játékterembe belépők számára, de a területen (szálloda, étterem stb.) nyújtott más szolgáltatások felhasználói számára nem; b) a belépőjegyek ára nem képezi a 2206/1994. számú törvény 2. cikke (6) bekezdésében felsorolt állami bevételek részét; és c) a jogalkotó lehetőséget biztosított arra, hogy vagy egy egységes megállapodást hozzanak létre minden kaszinó számára a 2206/1994. számú törvényre is figyelemmel, vagy egyedi megállapodásokat hozzanak létre, amennyiben a megítélés szerint ennek különös okai állnak fenn.

42

(43)  Az Állami Tanács 4027/1998. számú döntése. Lásd még a fenti 39. lábjegyzetet.

43

(44)  A rodoszi kaszinót itt nem említik, mivel 1999 óta 15 EUR-s árat alkalmazott, és ezért nem érintené a visszatéríttetés az eljárási rendelet 15. cikkében meghatározott tízéves jogvesztő határidőre tekintettel.

44

(45)  Különösen a 2687/1953. számú törvényerejű rendelet; a 2206/1994. számú törvény; az 1995. november 16-i 1128269/1226/0015/POL.1292. számú miniszteri határozat (FEK 982/B'/1995); és a 2003. április 30-i 3139. számú törvény.

45

(46)  A szóban forgó intézkedés az állami tulajdonú kaszinókat és egy magántulajdonú kaszinót (Thesszaloniki) érinti, amely a jelen határozatban másutt kifejtett módon kivételesen ugyanolyan elbánásban részesült, mint az állami tulajdonú kaszinók.

46

(47)  A fent említett 1995. évi miniszteri határozat 10.1. bekezdése: Az állami illetékeket minden hónap tizedik napjáig kell befizetni a vállalkozás jövedelemadózása tekintetében illetékes adóhivatalban az előző hónapban beszedett illetékekről szóló kimutatás benyújtásával együtt.

47

(48)  A fenti állami tulajdonú kaszinókra történő hivatkozás ellenére a Bizottság rámutat, hogy kivétel révén az állami tulajdonú kaszinók alacsonyabb belépőjegyára vonatkozik egy magántulajdonú kaszinóra is, a thesszaloniki kaszinóra, a határozatban másutt kifejtettek szerint.

48

(49)  A Bíróság ítélete a C-143/99. sz. Adria-Wien Pipeline and Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke ügyben (EBHT 2001, I-8365. o.).

49

Adria-Wien Pipeline and Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

(50)  A rodoszi kaszinó az 1999-ben lefolytatott privatizációja után vezette be a 15 EUR-s belépőjegyárat, és azóta annak alapján fizeti a 80 % adót.

50

(51)  Lásd például a Belgium által az Umicore S.A. (korábbi Union Minière S.A.) számára adóügyi egyezség formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2010. május 26-i 2011/276/EU bizottsági határozatot (HL L 122., 2011.5.11., 76. o.).

51

(52)  A német jövedelemadó-törvény 52. cikke (8) bekezdése szerinti adókedvezményről szóló, 1998. január 21-i 98/476/EK bizottsági határozat (HL L 212., 1998.7.30., 50. o.).

52

(53)  A thesszaloniki kaszinó ingyenes belépést biztosít 07.00 és 20.00 között vasárnaptól csütörtökig (január 10. óta): http://www.regencycasinos.gr/en-GB/Promotion/Kliroseis/Kliroseis.aspx

53

(54)  Minden kaszinó az éves bruttó nyereségének egy bizonyos részét fizeti be az állam számára; az itt hivatkozott fő intézkedés alapján a Loutraki a törvény szerint alacsonyabb arányt fizet, mint a többiek. A Loutraki azonban azt állította a hivatalos vizsgálat során, hogy a gyakorlatban a hatóságokkal kötött egyedi megállapodás alapján ugyanakkora összeget fizetett, mint a versenytársai.

54

(55)  C-222/04. sz. Cassa di Risparmio di Firenze és mások ügyben hozott ítélet (EBHT 2006, I-289. o.). Lásd még a 2004. szeptember 22-i bizottsági határozatot a 354/2004. sz. Irish Holding Company Regime ügyben (HL C 131., 2005.5.28., 10. o.). Lásd ugyanezen vonatkozásban az állami támogatás szabályainak az alkalmazásáról a közvetlen üzleti adózásra vonatkozó intézkedésekre tárgyú bizottsági közleményt (HL C 384., 1998.12.10., 3. o.).

55

Cassa di Risparmio di Firenze és mások

Irish Holding Company Regime

(56)  A Hollandia által nemzetközi finanszírozási tevékenységekhez nyújtott állami támogatásról szóló, 2003. február 17-i 2003/515/EK bizottsági határozat (C 52/01. számú támogatási intézkedés) (HL L 180., 2003.7.18., 52. o.), (84) preambulumbekezdés.

56

(57)  Lásd ebben az értelemben a Bíróság ítéletét a C-308/01. sz. GIL Insurance ügyben (EBHT 2004, I-4777. o.), 68. pont; a C-172/03. sz. Heiser ügyben (EBHT 2005, I-1627. o.), 40. pont; és a C-88/03. sz. Portugália kontra Bizottság ügyben (EBHT 2006, I-7115. o.), 54. pont.

57

GIL Insurance

Heiser

Portugália

Bizottság

(58)  A Bíróság ítélete a C-88/03. sz. Portugália kontra Bizottság ügyben (EBHT 2006, I-7115. o.), 54. pont.

58

Portugália

Bizottság

(59)  Lásd ebben az értelemben Elsőfokú Bíróság (most Törvényszék) ítéletét a T-93/2002. sz. Confédération nationale du Crédit mutuel kontra Bizottság ügyben (EBHT 2005, II-143. o.).

59

Confédération nationale du Crédit mutuel

Bizottság

Lásd még például a Bíróság ítéletét a C-56/93. sz. Belgium kontra Bizottság ügyben (EBHT 1996, I-723. o.), 79. pont; a C-241/94. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben (EBHT 1996, I-4551. o.), 20. pont; a C-75/97. sz. Belgium kontra Bizottság ügyben (EBHT 1999, I-3671. o.), 25. pont; és a C-409/00. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügyben (EBHT 2003, I-10901. o.), 46. pont.

Belgium

Bizottság

Franciaország

Bizottság

Belgium

Bizottság

Spanyolország

Bizottság

(60)  A Bíróság ítélete a 173/73. sz. Olaszország kontra Bizottság ügyben (EBHT 1974, ECR 709).

60

Olaszország

Bizottság

(61)  A Bíróság ítélete a C-88/03. sz. Portugália kontra Bizottság ügyben, fenti 49. lábjegyzet, 81. pont. Lásd még az Elsőfokú Bíróság ítéletét a T-227/01. sz. Territorio Histórico de Álava és mások ügyben, 2009. szeptember 9., még nem tették közzé, 179. pont, és a T-230/01. sz. Territorio Histórico de Álava és mások ügyben, 2009. szeptember 9., még nem tették közzé, 190. pont.

61

Portugália

Bizottság

Territorio Histórico de Álava és mások

Territorio Histórico de Álava és mások

(62)  Lásd a Bíróság ítéletét a C-372/97. sz. Olaszország kontra Bizottság ügyben (EBHT 2004, I-3679. o.), 44. pont; a C-66/02. sz. Olaszország kontra Bizottság ügyben (EBHT 2005, I-10901. o.), 111. pont; és a C-222/04. sz. Cassa di Risparmio di Firenze ügyben (EBHT 2006, I-289. o.), 140. pont.

62

Olaszország

Bizottság

Olaszország

Bizottság

Cassa di Risparmio di Firenze

(63)  Az Elsőfokú Bíróság ítélete a T-214/95. sz. Het Vlaamse Gewest kontra Bizottság ügyben (EBHT 1998, II-717).

63

Het Vlaamse Gewest

Bizottság

(64)  A Bíróság ítélete a 730/79. sz. Philip Morris kontra Bizottság ügyben (EBHT 1980, ECR 2671), 11. és 12. pont; és az Elsőfokú Bíróság ítélete a T-214/95. sz. Het Vlaamse Gewest kontra Bizottság ügyben (EBHT 1998, II-717), 48–50. pont.

64

Philip Morris

Bizottság

Het Vlaamse Gewest

Bizottság

(65)  Az Elsőfokú Bíróság ítélete a fent említett Het Vlaamse Gewest kontra Bizottság ügyben; a Bíróság ítélete a C-280/00. sz. Altmark Trans and Regierungspräsidium Magdeburg ügyben (EBHT 2003, I-7747. o.), 81–82. pont és a C-172/03. sz. Heiser ügyben (EBHT 2005, I-1627. o.), 32–33. pont.

65

Het Vlaamse Gewest

Bizottság

Altmark Trans and Regierungspräsidium Magdeburg

Heiser

(66)  Lásd különösen a Bíróság ítéletét a C-172/03. sz. Heiser ügyben és a C-280/00. sz. Altmark Trans and Regierungspräsidium Magdeburg ügyben.

66

Heiser

Altmark Trans and Regierungspräsidium Magdeburg

(67)  Lásd különösen C-42/07. sz. ítélet a Liga Portuguesa de Futebol Profissional and Bwin International kontra Departamento de Jogos da Santa Casa da Misericórdia de Lisboa ügyben (EBHT 2009, I-7633. o.).

67

Liga Portuguesa de Futebol Profissional and Bwin International

Departamento de Jogos da Santa Casa da Misericórdia de Lisboa

(68)  Például a Mont Parnès kaszinó üzemeltetője egy magántulajdonú vállalat, az Athens Resort Casino Anonymi Etaireia Symmetochon, amely a működési engedély birtokosa. Az Athens Resort Casino a kaszinó részvényeinek a 49 %-át megszerezte és átvette az irányítását, miután a kaszinót 2003-ban részlegesen privatizálták (az állami tulajdonú ETA vállalat birtokolja az 51 %-ot). Az Athens Resort Casino 70 %-a a Regency Entertainment Psychagogiki kai Touristiki AE (korábbi Hyatt Regency Xenodocheiaki kai Touristiki (Thesszaloniki) AE) tulajdonában van, a fennmaradó 30 %-ot az Ellaktor AE (korábbi Elliniki Technodomiki AE) birtokolja. Görögországban a Hyatt Regency működteti és irányítja a Regency Casino Thessalonikit is. A multinacionális Hyatt Hotels Corporation, amelynek székhelye Chicago, Illinois, USA, irányítja, adja franchise üzemeltetésbe, birtokolja és fejleszti a Hyatt márkanevű szállodákat, üdülőket és üdülési jogot biztosító ingatlanokat az egész világon. 2010. december 31-én a vállalat nemzetközi portfóliójában 453 ingatlan volt: a teljes körű szolgáltatást nyújtó szállodák a Hyatt®, Park Hyatt®, AndazTM, Grand Hyatt®, és Hyatt Regency® márkanevek alatt működnek; két exkluzív szolgáltatást nyújtó márka a Hyatt Place® és a Hyatt Summerfield SuitesTM; és üdülési jogot biztosító ingatlanokat fejlesztenek a Hyatt Vacation Club® márkanévvel. Csak a Hyatt Regency márkanévvel kilenc szálloda/üdülő van Franciaországban, az Egyesült Királyságban, Németországban, Görögországban és Lengyelországban. A Hyatt négy kaszinót üzemeltet Hyatt Regency márkanévvel, közte a thesszaloniki kaszinót, a Hyatt Regency Warsaw szállodát és kaszinót Varsóban (Lengyelország) (a másik kettő Dél-Koreában és Wisconsin államban (USA) található). Ezek az információk elérhetőek a www.hyatt.com weblapon.

68

Egy másik példa a Loutraki: a Club Hotel Casino Loutraki Loutraki város önkormányzata (a DAET Loutraki AE révén), illetve a Loutraki kaszinó kezelője és fő beruházója, a Club Hotel Loutraki AE multinacionális holding vállalat vegyes vállalata. A http://www.clubhotelloutraki.gr weblapon elérhető információk szerint a Club Hotel Loutraki részvényesei között vannak a görög és nemzetközi üzleti élet elismert szereplői, mint a Casinos Austria International (az egyik legnagyobb nemzetközi kaszinó beruházó, amelynek 67 kaszinója van 15 országban), a Trapeza Peiraios (Piraeus Bank), az EFG Eurobank Ergasias és izraeli tulajdonú vállalatok, amelyek holdingvállalatai között többek között hat további kaszinó és luxushotelláncok találhatók. Ezek az információk elérhetőek a http://www.clubhotelloutraki.gr weblapon.

A multinacionális Queenco Leisure International vállalat a rodoszi kaszinó egyedüli kezelője, amely még az alábbi kaszinók részvényese és kezelője is: Club Hotel Casino Loutraki, Loutraki, Görögország (részvényes és közös kezelő); Casino Palace, Bukarest, Románia (fő részvényes és egyedüli kezelő); és Sasazu, Prága, Cseh Köztársaság (egyedüli részvényes és egyedüli kezelő). Ezek az információk elérhetőek a http://www.casinorodos.gr weblapon.

(69)  A szerencsejáték-piac szabályozására vonatkozó jogalkotási kezdeményezés kormányzati egyeztetése, 2010 nyara.

69

(70)  EBHT 2006, I-10341. o. Lásd még a Bíróság C-109/08. sz. ítéletét, Bizottság kontra Görögország ügy (EBHT 2009, I-4657. o.).

70

Bizottság

Görögország

(71)  A Bizottság korábbi gyakorlatából lásd a Franciaország által a székhelyeket és logisztikai központokat illetően végrehajtott támogatási programról szóló, 2003. május 13-i 2004/76/EK számú bizottsági határozat (HL L 23., 2004.1.28., 1. o.) 73. pontját. Hasonló érvelés található a Hollandia által a nemzetközi finanszírozási tevékenységeket illetően végrehajtott állami támogatásról szóló, 2003. február 17-i 2003/515/EK számú bizottsági határozatban (HL L 180., 2003.7.18., 52. o.), 105. pont, és a Belgium által végrehajtott támogatási programról – az Egyesült Államok külföldi kereskedést folytató vállalkozásaira vonatkozó adószabályozási rendszer – szóló, 2003. június 24-i 2004/77/EK számú bizottsági határozatban (HL L 23., 2004.1.28., 14. o.), 70. pont.

71

(72)  Az Elsőfokú Bíróság ítélete a T-211/05. sz. Olaszország kontra Bizottság ügyben (EBHT 2009, II-2777), 173. pont, lásd még az Elsőfokú Bíróság ítéletét a T-459/93. sz. Siemens kontra Bizottság ügyben (EBHT 1995, II-1675), 48. pont.

72

Olaszország

Bizottság

Siemens

Bizottság

(73)  2010. október 6-i görög beadvány.

73

(74)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

74

(75)  Lásd például az Elsőfokú Bíróság a T-195/01. és T-207/01. sz. ítéletét a Gibraltár kontra Bizottság egyesített ügyekben (HL C 169., 2002.7.13., 30. o., EBHT 2002, II-2309), 130. pont.

75

Gibraltár

Bizottság

(76)  A Hollandia által nemzetközi finanszírozási tevékenységekhez nyújtott állami támogatásról szóló, 2003. február 17-i 2003/515/EK számú bizottsági határozat (HL L 180., 2003.7.18., 52. o.), és a Franciaország által a székhelyeket és logisztikai központokat illetően végrehajtott támogatási programról szóló, 2003. május 13-i 2004/76/EK számú bizottsági határozat (HL L 23., 2004.1.28., 1. o.).

76

(77)  A Bíróság ítélete a C-182/03. sz. és C-217/03. sz. Forum 187 egyesített ügyekben (EBHT 2006, I-5479. o.), 147. pont. Lásd még a Bíróság ítéletét a C-506/03. sz. Németország kontra Bizottság ügyben, 2005. november 24., még nem tették közzé, 58. pont, és a C-265/85. sz. Van den Bergh en Jurgens kontra Bizottság ügyben (EBHT 1987, ECR 1155), 44. pont.

77

Forum 187

Németország

Bizottság

Van den Bergh en Jurgens

Bizottság

(78)  Lásd még a (21) preambulumbekezdést.

78

(79)  Közzétételi hivatkozási szám: FEK 904, 1994.12.6.

79

(80)  Üzleti titok.

80

(81)  A rodoszi kaszinót 1999. áprilisban privatizálták, és utána már nem alkalmazta a kedvezményes belépőjegyárat. A rodoszi kaszinó által 2009. október 21. előtt kapott támogatásra a jogvesztő határidő érvényes.

81

(82)  A görög hatóságok által megerősítendő pontos dátum 2000-ben, amikor az ETA elkezdte a kedvezményes 6 EUR-s ár alapján a 80 % adót fizetni.

82

(83)  Annak az információnak az alapján, hogy a korfui kaszinó már nem volt kedvezményezett a 2010. augusztusban lefolytatott privatizációja után, amikor elkezdte alkalmazni a 15 EUR-s árat.

83

(84)  Jelenleg a Bizottságnak csak részleges információja van az 1999. október 22. és 2009. október 22. közötti időszakra vonatkozóan, és nincs információja az intézkedés 2009. október 22. utáni lehetséges folytatásáról.

84

(85)  HL L 140., 30.4.2004., 1. o.

85

---

| 1.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 285/46 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 285/46

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2011. október 27.)

a szermaradványok vizsgálatára kijelölt nemzeti referencialaboratóriumok jegyzékét megállapító 98/536/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2011) 7610. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/717/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelv, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 1996. április 29-i 96/23/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdése harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 96/23/EK irányelv megállapítja az I. mellékletében felsorolt anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedéseket. Előírja, hogy minden tagállam kijelöl legalább egy nemzeti referencialaboratóriumot, amely az irányelvben meghatározott egyes feladatokért felelős. A 96/23/EK irányelv azt is előírja, hogy e kijelölt laboratóriumok jegyzékét a Bizottság állítja össze. |
| --- | --- |

(1)

A 96/23/EK irányelv megállapítja az I. mellékletében felsorolt anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedéseket. Előírja, hogy minden tagállam kijelöl legalább egy nemzeti referencialaboratóriumot, amely az irányelvben meghatározott egyes feladatokért felelős. A 96/23/EK irányelv azt is előírja, hogy e kijelölt laboratóriumok jegyzékét a Bizottság állítja össze.

| (2) | Jelenleg a 98/536/EK bizottsági határozat (2) melléklete tartalmazza a szermaradványok vizsgálatára kijelölt nemzeti referencialaboratóriumok jegyzékét. |
| --- | --- |

(2)

Jelenleg a 98/536/EK bizottsági határozat (2) melléklete tartalmazza a szermaradványok vizsgálatára kijelölt nemzeti referencialaboratóriumok jegyzékét.

| (3) | Egyes tagállamok további nemzeti referencialaboratóriumokat jelöltek ki, vagy más laboratóriumokkal helyettesítették a kijelölt laboratóriumokat. Emellett változtak a kapcsolattartási adatok, valamint a 98/536/EK határozat mellékletében jelenleg felsorolt, egyes laboratóriumok által vizsgált maradványcsoportok. Az egyértelműség és az uniós joggal való következetesség érdekében ezért helyénvaló naprakésszé tenni a fenti határozat mellékletében szereplő nemzeti referencialaboratóriumok jegyzékét. |
| --- | --- |

(3)

Egyes tagállamok további nemzeti referencialaboratóriumokat jelöltek ki, vagy más laboratóriumokkal helyettesítették a kijelölt laboratóriumokat. Emellett változtak a kapcsolattartási adatok, valamint a 98/536/EK határozat mellékletében jelenleg felsorolt, egyes laboratóriumok által vizsgált maradványcsoportok. Az egyértelműség és az uniós joggal való következetesség érdekében ezért helyénvaló naprakésszé tenni a fenti határozat mellékletében szereplő nemzeti referencialaboratóriumok jegyzékét.

| (4) | A 98/536/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 98/536/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 98/536/EK határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2011. október 27-én.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 125., 1996.5.23., 10. o.

1

(2)  HL L 251., 1998.9.11., 39. o.

2

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

NEMZETI REFERENCIALABORATÓRIUMOK

| Tagállam | Referencialaboratóriumok | Szermaradványcsoportok |
| --- | --- | --- |
| Belgium | Wetenschappelijk Instituut Volksgezondheid/Institut scientifique de la santé publique |
| J. Wytsmanstraat 14/Rue J. Wytsman |
| 1050 Brussel/Bruxelles |

Tagállam

Referencialaboratóriumok

Szermaradványcsoportok

Belgium

Wetenschappelijk Instituut Volksgezondheid/Institut scientifique de la santé publique

J. Wytsmanstraat 14/Rue J. Wytsman

1050 Brussel/Bruxelles

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2c, B2d, B2e, B2f, B3a, B3b, B3e, B3f

| Centrum voor Onderzoek in Diergeneeskunde en Agrochemie (CODA)/Centre d’étude et de recherches vétérinaires et agrochimiques (CERVA) |
| --- |
| Leuvensesteenweg 17 |
| 3080 Tervuren |

Centrum voor Onderzoek in Diergeneeskunde en Agrochemie (CODA)/Centre d’étude et de recherches vétérinaires et agrochimiques (CERVA)

Leuvensesteenweg 17

3080 Tervuren

B3c, B3d

Bulgária

| Централна лаборатория по ветеринарно-санитарна експертиза и екология |
| --- |
| ул. „Искърско шосе“ No 5 |
| 1528 София |

Централна лаборатория по ветеринарно-санитарна експертиза и екология

ул. „Искърско шосе“ No 5

1528 София

(Central Laboratory of Veterinary Control and Ecology, 5 Iskarsko shousse Str., 1528 Sofia)

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2c, B2d, B2e, B3a, B3b, B3c, B3e, B3f

állati eredetű termékek, kivéve takarmányok

Cseh Köztársaság

| Národní referenční laboratoř pro sledování reziduí veterinárních léčiv |
| --- |
| Ústav pro státní kontrolu veterinárních biopreparátů a léčiv Brno |
| Hudcova 56 A |
| 621 00 Brno |

Národní referenční laboratoř pro sledování reziduí veterinárních léčiv

Ústav pro státní kontrolu veterinárních biopreparátů a léčiv Brno

Hudcova 56 A

621 00 Brno

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B2d

| Národní referenční laboratoř pro rezidua pesticidů a PCB |
| --- |
| Státní veterinární ústav Praha |
| Sídlištní 136/24 |
| 165 03 Praha 6 |

Národní referenční laboratoř pro rezidua pesticidů a PCB

Státní veterinární ústav Praha

Sídlištní 136/24

165 03 Praha 6

B3a, B3b

| Národní referenční laboratoř pro chemické prvky |
| --- |
| Státní veterinární ústav Olomouc, laboratoř |
| Kroměříž |
| Hulínská 2286 |
| 767 60 Kroměříž |

Národní referenční laboratoř pro chemické prvky

Státní veterinární ústav Olomouc, laboratoř

Kroměříž

Hulínská 2286

767 60 Kroměříž

B3c

| Národní referenční laboratoř pro mykotoxiny a další přírodní toxiny, barviva, antibakteriální inhibiční látky a rezidua veterinárních léčiv |
| --- |
| Státní veterinární ústav Jihlava |
| Rantířovská 93 |
| 586 05 Jihlava |

Národní referenční laboratoř pro mykotoxiny a další přírodní toxiny, barviva, antibakteriální inhibiční látky a rezidua veterinárních léčiv

Státní veterinární ústav Jihlava

Rantířovská 93

586 05 Jihlava

B1, B2 (kivéve B2d), B3d, B3e

Dánia

| DTU Fødevareinstituttet |
| --- |
| Mørkhøj Bygade 19 |
| DK-2860 Søborg |

DTU Fødevareinstituttet

Mørkhøj Bygade 19

DK-2860 Søborg

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B3

| Laboratorium, mikrobiologi/kemi (Ringsted) |
| --- |
| Søndervang 4 |
| 4100 Ringsted |

Laboratorium, mikrobiologi/kemi (Ringsted)

Søndervang 4

4100 Ringsted

B1, B2

Németország

| Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit |
| --- |
| Postfach 1564 |
| 38005 Braunschweig |

Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit

Postfach 1564

38005 Braunschweig

valamennyi csoport

Észtország

| Veterinaar- ja Toidulaboratoorium |
| --- |
| Kreutzwaldi 30 |
| 51006 Tartu |

Veterinaar- ja Toidulaboratoorium

Kreutzwaldi 30

51006 Tartu

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2d, B2e, B2f, B3c

| Terviseameti Tartu labor |
| --- |
| Põllu 1A |
| 50303 Tartu |

Terviseameti Tartu labor

Põllu 1A

50303 Tartu

B2c, B3a, B3b

| Põllumajandusuuringute Keskus |
| --- |
| Teaduse 4/6 |
| Saku |
| 75501 Harjumaa |

Põllumajandusuuringute Keskus

Teaduse 4/6

Saku

75501 Harjumaa

B3d

Írország

| State Laboratory |
| --- |
| Young’s Cross |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

State Laboratory

Young’s Cross

Celbridge

Co. Kildare

A1, A3, A4, A6 (csak nitromidazolok), B2b (csak nitromidazolok), B2e, B2f (kortikoszteroidok), B3d

| Veterinary Public Health Regulatory Laboratory |
| --- |
| Young’s Cross |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

Veterinary Public Health Regulatory Laboratory

Young’s Cross

Celbridge

Co. Kildare

A2, A5, A6, (kivéve a nitrofuránok, nitromidazolok), B1, B2d, B2f (csak karbadox), B3c

| Ashtown Food Research Centre, Teagasc |
| --- |
| Ashtown |
| Dublin 15 |

Ashtown Food Research Centre, Teagasc

Ashtown

Dublin 15

A6 (nitrofuránok), B2a (anthelmintikumok, kivéve emamektin), B2b (kokcidiózis elleni szerek), B2c

| Marine Institute |
| --- |
| Rinville |
| Oranmore |
| Galway |

Marine Institute

Rinville

Oranmore

Galway

B2a (emamektin), B2f (teflubenzuron és diflubenzuron), B3e (csak MG és LMG)

| Pesticide Control Laboratory |
| --- |
| Young’s Cross |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

Pesticide Control Laboratory

Young’s Cross

Celbridge

Co. Kildare

B3a (csak szerves klórvegyületeket tartalmazó rovarirtó szerek és 7 PCB-k), B3b, B3f

Görögország

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Σερρών |
| --- |
| Τέρμα Ομονοίας |
| 621 10 Σέρρες |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Σερρών

Τέρμα Ομονοίας

621 10 Σέρρες

(Veterinary Diagnostic Laboratory Serres, Terma Omonias, 621 10 Serres)

A1, A3, A4, A6 (dapszon), B2f (karbadox, olaquindox, kortikoszteroidok), B3a

| Ινστιτούτο Υγιεινής Τροφίμων Αθηνών |
| --- |
| Νεαπόλεως 25 |
| 153 10, Αγ. Παρασκευή |
| Αθήνα |

Ινστιτούτο Υγιεινής Τροφίμων Αθηνών

Νεαπόλεως 25

153 10, Αγ. Παρασκευή

Αθήνα

(Institute of Food Hygiene of Athens, Neapoleos 25, 153 10, Aghia Paraskevi, Athens, Greece)

A2, A5, A6 (klórpromazin, nitromidazolok), B1, B2d, B3b, B3c, B3e

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Τρίπολης |
| --- |
| Πέλαγος Αρκαδίας |
| 22100 Τρίπολη |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Τρίπολης

Πέλαγος Αρκαδίας

22100 Τρίπολη

(Veterinary Laboratory of Tripolis, Pelagos Arkadias, 22100 Tripolis, Greece)

A6 (klóramfenikol és nitrofuránok), B2c

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Χανίων |
| --- |
| Μ. Μπότσαρη 66 |
| 73100 Χανιά |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Χανίων

Μ. Μπότσαρη 66

73100 Χανιά

(Veterinary Laboratory of Chania, Μ. Botsari 66, 73100 Chania, Greece)

B1 mézben

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Λάρισας |
| --- |
| 7ο χλμ. Εθνικής οδού Λαρίσης-Τρικάλων |
| 411 10 Λάρισα |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Λάρισας

7ο χλμ. Εθνικής οδού Λαρίσης-Τρικάλων

411 10 Λάρισα

(Veterinary Laboratory of Larissa, 7th km National Road Larissa-Trikala, 411 10, Larissa, Greece)

B2a, B2b

| Ινστιτούτο Βιοχημείας, Τοξικολογίας και Διατροφής των Ζώων |
| --- |
| Νεαπόλεως 25 |
| 153 10, Αγ. Παρασκευή |
| Αθήνα |

Ινστιτούτο Βιοχημείας, Τοξικολογίας και Διατροφής των Ζώων

Νεαπόλεως 25

153 10, Αγ. Παρασκευή

Αθήνα

(Institute of Biochemistry, Toxicology and Feed of Athens, Neapoleos 25, 153 10, Aghia Paraskevi, Athens, Greece)

B3d

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Θεσσαλονίκης |
| --- |
| Λήμνου 3A |
| 54627 Θεσσαλονίκη |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Θεσσαλονίκης

Λήμνου 3A

54627 Θεσσαλονίκη

(Veterinary Laboratory of Thessalonica, Lemnou 3A, 54627, Thessalonica, Greece)

B2e

Spanyolország

| Centro Nacional de Alimentación (Agencia Española de Seguridad Alimentaría y Nutrición) |
| --- |
| Carretera Pozuelo-Majadahonda, Km. 5,1 |
| 28220 Majadahonda (Madrid) |

Centro Nacional de Alimentación (Agencia Española de Seguridad Alimentaría y Nutrición)

Carretera Pozuelo-Majadahonda, Km. 5,1

28220 Majadahonda (Madrid)

A1, A3, A4, A5, A6 (klóramfenikol és nitrofuránok), B1, B2f (kortikoszteroidok, karbadox, olaquindox), B3a, B3b, B3d, B3e, B3f

| Laboratorio Central de Sanidad Animal (Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino) |
| --- |
| Camino del Jau s/n |
| 18320 Santa Fe (Granada) |

Laboratorio Central de Sanidad Animal (Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino)

Camino del Jau s/n

18320 Santa Fe (Granada)

A2, A6 (nitromidazolok), B2a B2b, B2c, B2d, B2e, B2f (kivéve kortikoszteroidok), B3f

| Laboratorio Arbitral Agroalimentario (Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino) |
| --- |
| Carretera de La Coruña, Km 10,700 |
| 28071 Madrid |

Laboratorio Arbitral Agroalimentario (Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino)

Carretera de La Coruña, Km 10,700

28071 Madrid

B3c, B3f

Franciaország

| Laberca – Oniris |
| --- |
| Atlanpôle, site de la Chantrerie, BP 50707 |
| 44307 Nantes Cedex 3 |

Laberca – Oniris

Atlanpôle, site de la Chantrerie, BP 50707

44307 Nantes Cedex 3

A1, A2, A3, A4, A5, B2f (glükokortikoidok), B3a (PCB-k és dioxinok), B3f

| ANSES, Laboratoire de Fougères |
| --- |
| La Haute Marche, Javené |
| BP 90203 |
| 35302 Fougères |

ANSES, Laboratoire de Fougères

La Haute Marche, Javené

BP 90203

35302 Fougères

A6, B1, B2a, B2b, B2d, B2e, B2f (kivéve glükokortikoidok), B3e

| ANSES, Laboratoire de sécurité des aliments de Maisons-Alfort |
| --- |
| 23 avenue du Général de Gaulle |
| 94706 Maisons-Alfort Cedex |

ANSES, Laboratoire de sécurité des aliments de Maisons-Alfort

23 avenue du Général de Gaulle

94706 Maisons-Alfort Cedex

B2c, B3a (kivéve PCB-k és dioxinok), B3b, B3c, B3d

Olaszország

| Istituto superiore di sanità |
| --- |
| Dipartimento di Sanità pubblica veterinaria e sicurezza alimentare |
| Viale Regina Elena, 299 |
| 00161 Roma |

Istituto superiore di sanità

Dipartimento di Sanità pubblica veterinaria e sicurezza alimentare

Viale Regina Elena, 299

00161 Roma

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2, B3a (kivéve dioxinok és PCB-k), B3b, B3c, B3d, B3e, B2f

| Istituto Zooprofilattico Sperimentale dell’Abruzzo e del Molise «G. Caporale» |
| --- |
| Via Campo Boario |
| 64100 TERAMO |

Istituto Zooprofilattico Sperimentale dell’Abruzzo e del Molise «G. Caporale»

Via Campo Boario

64100 TERAMO

B3a (PCB-k, dioxinok és dioxinjellegű PCB-k)

Ciprus

| Γενικό Χημείο του Κράτους |
| --- |
| Υπουργείο Υγείας |
| Οδός Κίμωνος 44, |
| 1451, Λευκωσία, Κύπρος |

Γενικό Χημείο του Κράτους

Υπουργείο Υγείας

Οδός Κίμωνος 44,

1451, Λευκωσία, Κύπρος

(General State Laboratory, Ministry of Health, Kimonos Street 44, 1451 Nicosia)

valamennyi csoport

Lettország

| Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts |
| --- |
| Lejupes iela 3 |
| Rīga, LV-1076 |

Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts

Lejupes iela 3

Rīga, LV-1076

(Institute of Food Safety, Animal Health and Environment, Lejupes Street 3, LV-1076 Riga)

valamennyi csoport (kivéve B3d akvakultúra)

Litvánia

| Nacionalinis maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo institutas |
| --- |
| J. Kairiūkščio g. 10 |
| LT-08409 Vilnius |

Nacionalinis maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo institutas

J. Kairiūkščio g. 10

LT-08409 Vilnius

valamennyi csoport

Luxemburg

| Institut scientifique de la santé publique |
| --- |
| Rue J. Wytsman 14 |
| 1050 Bruxelles |

Institut scientifique de la santé publique

Rue J. Wytsman 14

1050 Bruxelles

valamennyi csoport

Magyarország

| Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal |
| --- |
| Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság |
| Élelmiszer Toxikológiai Nemzeti Referencia Laboratórium |
| Mester u. 81. |
| Hungary |
| H-1095 |
| Budapest 94 |
| POB 1740 |
| H-1465 |

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal

Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság

Élelmiszer Toxikológiai Nemzeti Referencia Laboratórium

Mester u. 81.

Hungary

H-1095

Budapest 94

POB 1740

H-1465

(Central Agricultural Office, Food and Feed Safety Directorate, Food Toxicological NRL, Mester u. 81., Hungary, H-1095, Budapest 94, POB 1740, H-1465)

valamennyi csoport

Málta

| Laboratorju Veterinarju Nazzjonali. |
| --- |
| Dipartiment għar-Regolazzjoni tal-Biedja u s-Sajd. |
| Ministeru għar-Rizorsi u l-Affarijiet Rurali. Albertown, Marsa. |
| (National Veterinary Laboratory |
| Agriculture and Fisheries Regulation Division |
| Ministry for Resources and Rural Affairs |
| Albertown, Marsa) |

Laboratorju Veterinarju Nazzjonali.

Dipartiment għar-Regolazzjoni tal-Biedja u s-Sajd.

Ministeru għar-Rizorsi u l-Affarijiet Rurali. Albertown, Marsa.

(National Veterinary Laboratory

Agriculture and Fisheries Regulation Division

Ministry for Resources and Rural Affairs

Albertown, Marsa)

valamennyi csoport

Hollandia

| Wageningen UR |
| --- |
| RIKILT — Instituut voor Voedselveiligheid |
| Akkermaalsbos 2 |
| 6708 WB Wageningen |

Wageningen UR

RIKILT — Instituut voor Voedselveiligheid

Akkermaalsbos 2

6708 WB Wageningen

valamennyi csoport

Ausztria

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| CC Tierarzneimittel und Hormone, Wien |
| Spargelfeldstraße 191 |
| 1226 Wien |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

CC Tierarzneimittel und Hormone, Wien

Spargelfeldstraße 191

1226 Wien

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2d, B2e, B2f (kortikoidok)

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| CC Rückstandsanalytik, Wien |
| Spargelfeldstraße 191 |
| 1226 Wien |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

CC Rückstandsanalytik, Wien

Spargelfeldstraße 191

1226 Wien

B2c, B2f (amitráz), B3a (kivéve dioxinok és PCB-k), B3b, B3f (neonikotinoidok)

| Umweltbundesamt GmbH |
| --- |
| Spittelauer Lände 5 |
| 1090 Wien |

Umweltbundesamt GmbH

Spittelauer Lände 5

1090 Wien

B3a (dioxinok és dioxinjellegű PCB-k)

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| CC Strahlenschutz und Radiochemie Wien |
| Spargelfeldstraße 191 |
| 1226 Wien |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

CC Strahlenschutz und Radiochemie Wien

Spargelfeldstraße 191

1226 Wien

B3c

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| CC Cluster Chemie |
| Wieningerstraße 8 |
| 4021 Linz |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

CC Cluster Chemie

Wieningerstraße 8

4021 Linz

B3d

| Lebensmitteluntersuchungsanstalt der Stadt Wien |
| --- |
| Henneberggasse 3 |
| 1030 Wien |

Lebensmitteluntersuchungsanstalt der Stadt Wien

Henneberggasse 3

1030 Wien

B3e

Lengyelország

| Państwowy Instytut Weterynaryjny-Państwowy |
| --- |
| Instytut Badawczy w Puławach |
| Al. Partyzantów 57 |
| 24-100 Puławy |

Państwowy Instytut Weterynaryjny-Państwowy

Instytut Badawczy w Puławach

Al. Partyzantów 57

24-100 Puławy

valamennyi csoport

Portugália

| Instituto Nacional de Recursos Biológicos/Laboratório Nacional de Investigação Veterinária |
| --- |
| Estrada de Benfica 701 |
| 1549-011 Lisboa |

Instituto Nacional de Recursos Biológicos/Laboratório Nacional de Investigação Veterinária

Estrada de Benfica 701

1549-011 Lisboa

valamennyi csoport, kivéve B3a dioxinok, dioxinjellegű PCB-k és B3c (akvakultúra)

| Instituto Nacional de Recursos Biológicos/Instituto de Investigação das Pescas e do Mar |
| --- |
| Av. de Brasília |
| 1449-006 Lisboa |

Instituto Nacional de Recursos Biológicos/Instituto de Investigação das Pescas e do Mar

Av. de Brasília

1449-006 Lisboa

B3c (akvakultúra)

| Autoridade de Segurança Alimentar e Económica Laboratório de Segurança Alimentar/Laboratório de Análises Tecnológicas e de Controlo |
| --- |
| Estrada do Paço do Lumiar, 22 |
| 1649-038 Lisboa |

Autoridade de Segurança Alimentar e Económica Laboratório de Segurança Alimentar/Laboratório de Análises Tecnológicas e de Controlo

Estrada do Paço do Lumiar, 22

1649-038 Lisboa

B3a (dioxinok és dioxinjellegű PCB-k)

Románia

| Institute for Hygiene and Veterinary Public Health |
| --- |
| Str. Câmpul Moșilor nr. 5, sectorul 2 |
| 021201 București |

Institute for Hygiene and Veterinary Public Health

Str. Câmpul Moșilor nr. 5, sectorul 2

021201 București

A1, A4, A6 (nitromidazolok, nitrofuránok), B1 (antibiotikumok), B2a, B2b, B2c, B2e, B2f, B3a (szerves klórvegyületeket tartalmazó rovarirtó szerek és nem dioxinjellegű PCB-k), B3b, B3c, B3d, B3e

| Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate |
| --- |
| Str. Surorile Martir Caceu nr. 4 |
| 300858 Timișoara |

Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate

Str. Surorile Martir Caceu nr. 4

300858 Timișoara

A2, A5, B2d

| Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate |
| --- |
| Șos. Mangaliei nr. 78 |
| 900111 Constanța |

Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate

Șos. Mangaliei nr. 78

900111 Constanța

A3, A6 (klóramfenikol)

| Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate |
| --- |
| Str. Piața Mărăști nr. 1 |
| 400609 Cluj-Napoca |

Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate

Str. Piața Mărăști nr. 1

400609 Cluj-Napoca

A6 (dapszon), B1 (szulfonamidok)

| Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate |
| --- |
| Str. Ilioarei nr. 16E, sectorul 3 |
| 032125 București |

Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate

Str. Ilioarei nr. 16E, sectorul 3

032125 București

B3a (dioxinok)

Szlovénia

| Univerza v Ljubljani, Veterinarska fakulteta |
| --- |
| Nacionalni veterinarski inštitut |
| Gerbičeva 60 |
| 1000 Ljubljana |

Univerza v Ljubljani, Veterinarska fakulteta

Nacionalni veterinarski inštitut

Gerbičeva 60

1000 Ljubljana

A1, A3, A4, A5, A6 (kivéve klóramfenikol a vizeletben és kloroform a vizeletben), B1, B2a (avermektinek), B2b, B2d, B2e, B2f, B3c (kivéve higany az akvakultúrában), B3d, B3e

| Zavod za zdravstveno varstvo Maribor |
| --- |
| Prvomajska 1 |
| 2000 Maribor |

Zavod za zdravstveno varstvo Maribor

Prvomajska 1

2000 Maribor

A2, A6 (klóramfenikol a vizeletben és kloroform a vizeletben), B2a (benzimidazolok), B2c, B3a, B3b (kivéve a mézben)

| Zavod za zdravstveno varstvo Nova Gorica |
| --- |
| Vipavska cesta 13 |
| Rožna Dolina |
| 5000 Nova Gorica |

Zavod za zdravstveno varstvo Nova Gorica

Vipavska cesta 13

Rožna Dolina

5000 Nova Gorica

B3b (mézben)

| Inštitut za varovanje zdravja Republike Slovenije |
| --- |
| Trubarjeva 2 |
| 1000 Ljubljana |

Inštitut za varovanje zdravja Republike Slovenije

Trubarjeva 2

1000 Ljubljana

B3c (higany az akvakultúrában)

Szlovákia

| Štátny veterinárny a potravinový ústav Bratislava |
| --- |
| Botanická 15 |
| 842 13 Bratislava |

Štátny veterinárny a potravinový ústav Bratislava

Botanická 15

842 13 Bratislava

A1, A3, A4, A5, A6 (nitromidazolok), B2c, B2e, B3a, B3b

| Štátny veterinárny a potravinový ústav Košice |
| --- |
| Hlinkova 1B |
| 040 01 Košice |

Štátny veterinárny a potravinový ústav Košice

Hlinkova 1B

040 01 Košice

A2, B2a, B2b, B2d, B3c, B3d

| Štátny veterinárny a potravinový ústav Dolný Kubín |
| --- |
| Jánoskova 1611/58 |
| 026 01 Dolný Kubín |

Štátny veterinárny a potravinový ústav Dolný Kubín

Jánoskova 1611/58

026 01 Dolný Kubín

A6 (klóramfenikol, nitrofuránok), B1, B2f, B3e

Finnország

| Finnish Food Safety Authority Evira |
| --- |
| Mustialankatu 3 |
| 00790 Helsinki |

Finnish Food Safety Authority Evira

Mustialankatu 3

00790 Helsinki

valamennyi csoport

Svédország

| Statens livsmedelsverk |
| --- |
| Box 622 |
| 751 26 Uppsala |

Statens livsmedelsverk

Box 622

751 26 Uppsala

valamennyi csoport

Egyesült Királyság

| Agri-Food and Biosciences Institute |
| --- |
| Veterinary Sciences Division |
| Stoney Road |
| Stormont |
| Belfast BT4 3SD |
| Northern Ireland |

Agri-Food and Biosciences Institute

Veterinary Sciences Division

Stoney Road

Stormont

Belfast BT4 3SD

Northern Ireland

A1, A2, A3, A4, A5, A6 (nitrofuránok, kivéve mézben, nitromidazolok), B2b, (nikarbazin), B2f

| Food and Environment Research Agency (FERA) |
| --- |
| Sand Hutton |
| York |
| YO41 1LZ |

Food and Environment Research Agency (FERA)

Sand Hutton

York

YO41 1LZ

A6 (klóramfenikol, nitrofuránok mézben, dapszon), B1, B2a, B2b (ionofórok)

| LGC Ltd |
| --- |
| Queens Road |
| Teddington |
| Middlesex TW11 OLY |

LGC Ltd

Queens Road

Teddington

Middlesex TW11 OLY

A6 (klórpromazin), B2c, B2d, B2e, B3a, B3b, B3c, B3d, B3e”

---

| 1.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 285/53 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 285/53

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2011. október 28.)

az Egyiptomból importált görögszénamagvakra, valamint egyes magvakra és babfélékre vonatkozó szükségintézkedésekről szóló 2011/402/EU végrehajtási határozat módosításáról

(az értesítés a C(2011) 7744. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/718/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 53. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. és iii. alpontjára,

mivel:

| (1) | A 178/2002/EK rendelet megállapítja az Unió és az egyes tagállamok szintjén az élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó általános elveket és különösen az élelmiszer- és takarmánybiztonságra vonatkozó alapelveket. A rendelet szükségintézkedéseket határoz meg arra az esetre, amikor nyilvánvaló, hogy egy harmadik országból behozott élelmiszer vagy takarmány valószínűleg komoly kockázatot jelent az emberi egészségre, az állatok egészségére vagy a környezetre, és az érintett tagállam(ok) által hozott intézkedésekkel ezt a kockázatot nem lehet eredményesen csökkenteni. |
| --- | --- |

(1)

A 178/2002/EK rendelet megállapítja az Unió és az egyes tagállamok szintjén az élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó általános elveket és különösen az élelmiszer- és takarmánybiztonságra vonatkozó alapelveket. A rendelet szükségintézkedéseket határoz meg arra az esetre, amikor nyilvánvaló, hogy egy harmadik országból behozott élelmiszer vagy takarmány valószínűleg komoly kockázatot jelent az emberi egészségre, az állatok egészségére vagy a környezetre, és az érintett tagállam(ok) által hozott intézkedésekkel ezt a kockázatot nem lehet eredményesen csökkenteni.

| (2) | Az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) megállapítja az élelmiszer-higiéniáról szóló általános szabályokat. Ezek a szabályok a közvetlen emberi fogyasztásra szánt magvak és babfélék előállításával kapcsolatos higiéniai követelményeket is magukban foglalnak, amelyeket az élelmiszer-ipari vállalkozóknak be kell tartaniuk. |
| --- | --- |

(2)

Az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) megállapítja az élelmiszer-higiéniáról szóló általános szabályokat. Ezek a szabályok a közvetlen emberi fogyasztásra szánt magvak és babfélék előállításával kapcsolatos higiéniai követelményeket is magukban foglalnak, amelyeket az élelmiszer-ipari vállalkozóknak be kell tartaniuk.

| (3) | Az Egyiptomból importált görögszénamagvak egyes tételeiről megállapították, hogy a Shiga toxint termelő, O104:H4 szerotípusú Escherichia coli baktérium (STEC) által az Unióban okozott megbetegedések kiváltó tényezői voltak. Következésképpen a 2011/402/EU bizottsági végrehajtási határozat (3) betiltotta az Egyiptomból származó és a határozat mellékletében felsorolt KN-kódok alá tartozó magvak és babfélék Unióban történő szabad forgalomba bocsátását. A tilalom 2011. október 31-én ér véget. |
| --- | --- |

(3)

Az Egyiptomból importált görögszénamagvak egyes tételeiről megállapították, hogy a Shiga toxint termelő, O104:H4 szerotípusú Escherichia coli baktérium (STEC) által az Unióban okozott megbetegedések kiváltó tényezői voltak. Következésképpen a 2011/402/EU bizottsági végrehajtási határozat (3) betiltotta az Egyiptomból származó és a határozat mellékletében felsorolt KN-kódok alá tartozó magvak és babfélék Unióban történő szabad forgalomba bocsátását. A tilalom 2011. október 31-én ér véget.

| (4) | 2011. augusztus 21. és 25. között a Bizottság Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatala vizsgálatot végzett Egyiptomban, hogy felkutassák a Németország északi részében és Bordeaux-ban (Franciaország) a közelmúltban fellépett E. coli (0104:H4 szerotípus) fertőzéses megbetegedések lehetséges forrását, és hogy értékeljék a gyanús magvak előállítási és feldolgozási körülményeit az említett harmadik országban. |
| --- | --- |

(4)

2011. augusztus 21. és 25. között a Bizottság Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatala vizsgálatot végzett Egyiptomban, hogy felkutassák a Németország északi részében és Bordeaux-ban (Franciaország) a közelmúltban fellépett E. coli (0104:H4 szerotípus) fertőzéses megbetegedések lehetséges forrását, és hogy értékeljék a gyanús magvak előállítási és feldolgozási körülményeit az említett harmadik országban.

| (5) | A vizsgálat megállapításait és Egyiptomnak az emberi fogyasztásra szánt csírázásképes magvak előállításában tapasztalható hiányosságok leküzdésére tett intézkedéseit kiértékelték. Az értékelésből kiderül, hogy az egyiptomi hatóságok által bevezetett intézkedések nem elegendőek az azonosított kockázatok kiküszöböléséhez. |
| --- | --- |

(5)

A vizsgálat megállapításait és Egyiptomnak az emberi fogyasztásra szánt csírázásképes magvak előállításában tapasztalható hiányosságok leküzdésére tett intézkedéseit kiértékelték. Az értékelésből kiderül, hogy az egyiptomi hatóságok által bevezetett intézkedések nem elegendőek az azonosított kockázatok kiküszöböléséhez.

| (6) | A 852/2004/EK rendelet 10. cikkének megfelelően az importált élelmiszereknek higiéniailag meg kell felelniük többek között a rendelet mellékletében megállapított követelményeknek. Ugyanakkor az egyiptomi hatóságok által foganatosított intézkedések nem nyújtanak elegendő garanciákat azon aktív kötelezettségvállalásra vonatkozóan, hogy az előállítás a 852/2004/EK rendelet I. mellékletének megfelelően történjen. 2011 októberének végén az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) tudományos véleményt fog elfogadni a magvakból származó magvakban, csírákban, hajtásokban és a zsázsában Shiga toxint termelő Escherichia coli (STEC) és más patogén baktériumok okozta kockázatokról. |
| --- | --- |

(6)

A 852/2004/EK rendelet 10. cikkének megfelelően az importált élelmiszereknek higiéniailag meg kell felelniük többek között a rendelet mellékletében megállapított követelményeknek. Ugyanakkor az egyiptomi hatóságok által foganatosított intézkedések nem nyújtanak elegendő garanciákat azon aktív kötelezettségvállalásra vonatkozóan, hogy az előállítás a 852/2004/EK rendelet I. mellékletének megfelelően történjen. 2011 októberének végén az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) tudományos véleményt fog elfogadni a magvakból származó magvakban, csírákban, hajtásokban és a zsázsában Shiga toxint termelő Escherichia coli (STEC) és más patogén baktériumok okozta kockázatokról.

| (7) | Az EFSA véleménye alapján bevezetendő esetleges további ellenőrző intézkedések függvényében, valamint annak érdekében, hogy az egyiptomi hatóságoknak elegendő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy a Bizottságnak további visszajelzéseket adjanak és hatékony garanciákat nyújtsanak a kiegészítő kockázatkezelési intézkedésekre vonatkozóan, 2012. március 31-ig meg kell hosszabbítani a 2011/402/EU végrehajtási határozatban az Egyiptomból származó magvak és babfélék Unióban történő szabad forgalomba bocsátása tekintetében megállapított ideiglenes tilalmat. |
| --- | --- |

(7)

Az EFSA véleménye alapján bevezetendő esetleges további ellenőrző intézkedések függvényében, valamint annak érdekében, hogy az egyiptomi hatóságoknak elegendő idő álljon a rendelkezésére ahhoz, hogy a Bizottságnak további visszajelzéseket adjanak és hatékony garanciákat nyújtsanak a kiegészítő kockázatkezelési intézkedésekre vonatkozóan, 2012. március 31-ig meg kell hosszabbítani a 2011/402/EU végrehajtási határozatban az Egyiptomból származó magvak és babfélék Unióban történő szabad forgalomba bocsátása tekintetében megállapított ideiglenes tilalmat.

| (8) | Mivel a 2011/402/EU végrehajtási határozat csak 2011. október 31-ig tiltotta a mellékletében szereplő, Egyiptomból származó magvak forgalomba bocsátását, e határozatot 2011. november 1-jétől kell alkalmazni annak biztosítása érdekében, hogy hatékonyan gátolja a mellékletben szereplő termékek behozatalát. |
| --- | --- |

(8)

Mivel a 2011/402/EU végrehajtási határozat csak 2011. október 31-ig tiltotta a mellékletében szereplő, Egyiptomból származó magvak forgalomba bocsátását, e határozatot 2011. november 1-jétől kell alkalmazni annak biztosítása érdekében, hogy hatékonyan gátolja a mellékletben szereplő termékek behozatalát.

| (9) | A 2011/402/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

A 2011/402/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2011/402/EU végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  A mellékletben meghatározott, Egyiptomból származó magvak és babfélék Unióban történő szabad forgalomba bocsátása 2012. március 31-ig tilos.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

A mellékletben meghatározott, Egyiptomból származó magvak és babfélék Unióban történő szabad forgalomba bocsátása 2012. március 31-ig tilos.”

| 2. | A melléklet helyébe az e határozat mellékletében megállapított szöveg lép. |
| --- | --- |

2.

A melléklet helyébe az e határozat mellékletében megállapított szöveg lép.

2. cikk

Ezt a határozatot 2011. november 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2011. október 28-án.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

1

(2)  HL L 139., 2004.4.30., 1. o.

2

(3)  HL L 179., 2011.7.7., 10. o.

3

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

Egyiptomból származó magvak és babfélék, amelyek Unióban történő szabad forgalomba bocsátása 2012. március 31-ig tilos:

| KN-kód (1) | Leírás |
| --- | --- |
| ex 0704 90 90 | Salátacsíra |
| ex 0706 90 90 | Céklacsíra, retekcsíra |
| ex 0708 | Hüvelyes zöldségek csírái, frissen vagy hűtve |
| ex 0709 90 90 | Szójababcsíra |
| 0713 | Szárított hüvelyes zöldség kifejtve, hántolva vagy felesen is |
| 0910 99 10 | Görögszénamag |
| 1201 00 | Szójabab, törve is |
| 1207 50 | Mustármag |
| 1207 99 97 | Más olajos mag és olajtartalmú gyümölcs, törve is |
| 1209 10 00 | Cukorrépamag |
| 1209 21 00 | Lucerna- (alfalfa) mag |
| 1209 91 | Zöldségmag |
| ex 1214 90 90 | Lucerna- (alfalfa) csírák |

KN-kód (1)

Leírás

ex 0704 90 90

Salátacsíra

ex 0706 90 90

Céklacsíra, retekcsíra

ex 0708

Hüvelyes zöldségek csírái, frissen vagy hűtve

ex 0709 90 90

Szójababcsíra

0713

Szárított hüvelyes zöldség kifejtve, hántolva vagy felesen is

0910 99 10

Görögszénamag

1201 00

Szójabab, törve is

1207 50

Mustármag

1207 99 97

Más olajos mag és olajtartalmú gyümölcs, törve is

1209 10 00

Cukorrépamag

1209 21 00

Lucerna- (alfalfa) mag

1209 91

Zöldségmag

ex 1214 90 90

Lucerna- (alfalfa) csírák

---

(1)  Az ebben a bizottsági végrehajtási határozatban említett KN-kódok a vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.) I. mellékletének második részében meghatározott kódoknak felelnek meg.”

1

---