# Euroopa Liidu L 236/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 236 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide31. august 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 236

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide31. august 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1288/2006, 25. august 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 2026/97 artikli 18 alusel lõplik tasakaalustav tollimaks, ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1676/2001, millega kehtestatakse muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1289/2006, 25. august 2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist pärinevate side-by-side-külmikute impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 11 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1290/2006, 30. august 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 18 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1291/2006, 30. august 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 795/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 sätestatud ühtse otsemaksete kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 20 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1292/2006, 30. august 2006, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük ICES I, II (Norra veed) püügipiirkonna vetes | 22 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1293/2006, 30. august 2006, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse euroopa merikuradi püük ICESi IV (Norra veed) püügipiirkonna vetes | 24 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1294/2006, 30. august 2006, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merilutsu püük ICESi IV (Norra veed) püügipiirkonna vetes | 26 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1288/2006, 25. august 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 2026/97 artikli 18 alusel lõplik tasakaalustav tollimaks, ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1676/2001, millega kehtestatakse muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1289/2006, 25. august 2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist pärinevate side-by-side-külmikute impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

side-by-side

11

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1290/2006, 30. august 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

18

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1291/2006, 30. august 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 795/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 sätestatud ühtse otsemaksete kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad

20

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1292/2006, 30. august 2006, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük ICES I, II (Norra veed) püügipiirkonna vetes

22

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1293/2006, 30. august 2006, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse euroopa merikuradi püük ICESi IV (Norra veed) püügipiirkonna vetes

24

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1294/2006, 30. august 2006, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merilutsu püük ICESi IV (Norra veed) püügipiirkonna vetes

26

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni soovitus, 24. august 2006, kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta | 28 |
| | * | Komisjoni otsus, 25. august 2006, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimikud, mis on esitatud kromafenosiidi, halosulfurooni, tembotriooni, valifenaali ja kabatšoki kollamosaiikviiruse (Zucchini yellow mosaic virus) nõrgestatud tüve üksikasjaliku läbivaatuse jaoks seoses nende võimaliku lisamisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 3820 all)

   (
  1
  ) | 31 |
| | | Euroopa Liidu üldeelarvele lisatud dokumendid |
| | * | Euroopa Ravimiameti (EMEA) 2006 aasta esimene paranduseelarve | 34 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni soovitus, 24. august 2006, kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta

28

*

Komisjoni otsus, 25. august 2006, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimikud, mis on esitatud kromafenosiidi, halosulfurooni, tembotriooni, valifenaali ja kabatšoki kollamosaiikviiruse (Zucchini yellow mosaic virus) nõrgestatud tüve üksikasjaliku läbivaatuse jaoks seoses nende võimaliku lisamisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 3820 all)

   (
  1
  )

Zucchini yellow mosaic virus

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 3820 all)

1

31

Euroopa Liidu üldeelarvele lisatud dokumendid

*

Euroopa Ravimiameti (EMEA) 2006 aasta esimene paranduseelarve

34

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 29. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1285/2006 (millega avatakse teatavate GATTi kvootide alusel 2007. aastal Ameerika Ühendriikidesse eksporditava juustu ekspordilitsentside väljaandmise menetlus) parandus (ELT L 235, 30.8.2006) | 35 |
| | * | Nõukogu 26. septembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2042/2000 (millega kehtestatakse Jaapanist pärinevate telekaamerasüsteemide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) parandus (EÜT L 244, 29.9.2000) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 11. Välissuhted, 34. köide, lk 139) | 35 |
| | * | Nõukogu 18. juuni 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1651/2003 (millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) parandus (ELT L 245, 29.9.2003) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 01. Üldised ning finants- ja institutsioonilised küsimused, 04. köide, lk 440) | 36 |

Parandused

*

Komisjoni 29. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1285/2006 (millega avatakse teatavate GATTi kvootide alusel 2007. aastal Ameerika Ühendriikidesse eksporditava juustu ekspordilitsentside väljaandmise menetlus) parandus (ELT L 235, 30.8.2006)

35

*

Nõukogu 26. septembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2042/2000 (millega kehtestatakse Jaapanist pärinevate telekaamerasüsteemide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) parandus (EÜT L 244, 29.9.2000) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 11. Välissuhted, 34. köide, lk 139)

35

*

Nõukogu 18. juuni 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1651/2003 (millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) parandus (ELT L 245, 29.9.2003) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 01. Üldised ning finants- ja institutsioonilised küsimused, 04. köide, lk 440)

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 31.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 236/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 236/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1288/2006,

25. august 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 2026/97 artikli 18 alusel lõplik tasakaalustav tollimaks, ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1676/2001, millega kehtestatakse muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) (edaspidi “algmäärus”), ja eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (2) ja eriti selle artikli 14 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

I.   Varasem uurimine ja kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2597/1999 (3) tasakaalustava tollimaksu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile, edaspidi “vaatlusalune toode”) impordi suhtes. Määruse vastuvõtmiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi “esialgseks uurimiseks”. Meetmetena kehtestati väärtuseline tollimaks vahemikus 3,8 % kuni 19,1 % üksikult nimetatud eksportijate suhtes, kusjuures kõikide teiste äriühingute vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldati jääktollimaksumäära 19,1 %. Garware Polyester Limited’i (edaspidi “Garware” või “äriühing”) toodetud ja eksporditud PET-kile suhtes kehtestatud tasakaalustav tollimaks oli 3,8 %. Esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 1997. aastal kuni 30. septembrini 1998. aastal. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2597/1999 (3) tasakaalustava tollimaksu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile, edaspidi “vaatlusalune toode”) impordi suhtes. Määruse vastuvõtmiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi “esialgseks uurimiseks”. Meetmetena kehtestati väärtuseline tollimaks vahemikus 3,8 % kuni 19,1 % üksikult nimetatud eksportijate suhtes, kusjuures kõikide teiste äriühingute vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldati jääktollimaksumäära 19,1 %. Garware Polyester Limited’i (edaspidi “Garware” või “äriühing”) toodetud ja eksporditud PET-kile suhtes kehtestatud tasakaalustav tollimaks oli 3,8 %. Esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 1997. aastal kuni 30. septembrini 1998. aastal.

| (2) | Nõukogu säilitas määrusega (EÜ) nr 367/2006 (4) Indiast pärineva PET-kile impordi suhtes pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist algmääruse artikli 18 alusel määrusega (EÜ) nr 2597/1999 kehtestatud lõpliku tasakaalustava tollimaksu. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu säilitas määrusega (EÜ) nr 367/2006 (4) Indiast pärineva PET-kile impordi suhtes pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist algmääruse artikli 18 alusel määrusega (EÜ) nr 2597/1999 kehtestatud lõpliku tasakaalustava tollimaksu.

| (3) | Nõukogu muutis määrusega (EÜ) nr 366/2006 (5) määrust (EÜ) nr 1676/2001 (6) pärast viie India tootja suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksumäära osalist vahepealset läbivaatamist ning kehtestas dumpinguvastase tollimaksu, mis jääb 0 % ja 18 % vahele. Garware PET-kile impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks oli 17,4 %. Märgitakse, et Garware dumpinguvastase tollimaksu määra kohandati, et võtta arvesse määruse (EÜ) nr 367/2006 alusel tasakaalustatava subsideerimise taset (vt ka põhjendust 71 allpool). |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu muutis määrusega (EÜ) nr 366/2006 (5) määrust (EÜ) nr 1676/2001 (6) pärast viie India tootja suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksumäära osalist vahepealset läbivaatamist ning kehtestas dumpinguvastase tollimaksu, mis jääb 0 % ja 18 % vahele. Garware PET-kile impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks oli 17,4 %. Märgitakse, et Garware dumpinguvastase tollimaksu määra kohandati, et võtta arvesse määruse (EÜ) nr 367/2006 alusel tasakaalustatava subsideerimise taset (vt ka põhjendust 71 allpool).

II.   Osalise vahepealse läbivaatamise taotlemine

| (4) | Taotluse teha määruse (EÜ) nr 2597/1999 osaline vahepealne läbivaatamine, mis hõlmaks Garware suhtes kohaldatud tasakaalustavate tollimaksude taset, esitasid järgmised ühenduse tootjad: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA ja Toray Plastics Europe (edaspidi “taotlejad”). Taotluse esitajate toodang moodustab põhiosa ühenduse PET-kile toodangust. |
| --- | --- |

(4)

Taotluse teha määruse (EÜ) nr 2597/1999 osaline vahepealne läbivaatamine, mis hõlmaks Garware suhtes kohaldatud tasakaalustavate tollimaksude taset, esitasid järgmised ühenduse tootjad: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA ja Toray Plastics Europe (edaspidi “taotlejad”). Taotluse esitajate toodang moodustab põhiosa ühenduse PET-kile toodangust.

| (5) | Taotlejad väitsid, et Garware PET-kile impordi suhtes kehtivate tasakaalustavate meetmete tase ei olnud enam piisav kahju põhjustava subsideerimise tasakaalustamiseks, sest Garware subsideerimisega seotud tingimused olid oluliselt muutunud. |
| --- | --- |

(5)

Taotlejad väitsid, et Garware PET-kile impordi suhtes kehtivate tasakaalustavate meetmete tase ei olnud enam piisav kahju põhjustava subsideerimise tasakaalustamiseks, sest Garware subsideerimisega seotud tingimused olid oluliselt muutunud.

III.   Uurimine

| (6) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustas komisjon, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks on olemas piisavad tõendid, ning kuulutas 12. juulil 2005. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamise teadaandega (7) välja osalise vahepealse läbivaatamise kooskõlas algmääruse artikliga 19. |
| --- | --- |

(6)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustas komisjon, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks on olemas piisavad tõendid, ning kuulutas 12. juulil 2005. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamise teadaandega (7) välja osalise vahepealse läbivaatamise kooskõlas algmääruse artikliga 19.

| (7) | Läbivaatamine piirdub ühe eksportiva tootja – Garware – subsideerimise uurimisega eesmärgiga hinnata vajadust jätkata, lõpetada või muuta kehtivate meetmete taset. Uurimisperiood kestis 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005. |
| --- | --- |

(7)

Läbivaatamine piirdub ühe eksportiva tootja – Garware – subsideerimise uurimisega eesmärgiga hinnata vajadust jätkata, lõpetada või muuta kehtivate meetmete taset. Uurimisperiood kestis 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005.

| (8) | Komisjon teatas asjaomasele eksportivale tootjale, India valitsusele ja taotlejatele ametlikult osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamise teadaandes nimetatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon teatas asjaomasele eksportivale tootjale, India valitsusele ja taotlejatele ametlikult osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamise teadaandes nimetatud tähtaja jooksul.

| (9) | Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon Garwarele küsimustiku, mille äriühing koostöövalmilt täitis. Garware valdustes Indias tehti kontrollkäik. |
| --- | --- |

(9)

Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon Garwarele küsimustiku, mille äriühing koostöövalmilt täitis. Garware valdustes Indias tehti kontrollkäik.

| (10) | Äriühingut Garware, India valitsust ja taotlejaid teavitati uurimise olulistest tulemustest ja neil oli võimalus esitada oma märkused (vt põhjendus 73 allpool). |
| --- | --- |

(10)

Äriühingut Garware, India valitsust ja taotlejaid teavitati uurimise olulistest tulemustest ja neil oli võimalus esitada oma märkused (vt põhjendus 73 allpool).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

I.   Vaatlusalune toode

| (11) | Vaatlusalune toode on esialgse uurimise määratluse kohaselt polüetüleentereftalaatkile (PET-kile), mis on Indiast pärit ja tavaliselt deklareeritud CN-koodi ex 3920 62 19 all. |
| --- | --- |

(11)

Vaatlusalune toode on esialgse uurimise määratluse kohaselt polüetüleentereftalaatkile (PET-kile), mis on Indiast pärit ja tavaliselt deklareeritud CN-koodi ex 3920 62 19 all.

II.   Samasugune toode

| (12) | Nagu juba esialgse uurimise puhul, leiti ka nüüd, et Garwares toodetud ja India siseturul müüdud ning ühendusse eksporditud PET-kile on samade põhiliste füüsiliste ja tehniliste omaduste ja kasutusvõimalustega. Seepärast on need samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(12)

Nagu juba esialgse uurimise puhul, leiti ka nüüd, et Garwares toodetud ja India siseturul müüdud ning ühendusse eksporditud PET-kile on samade põhiliste füüsiliste ja tehniliste omaduste ja kasutusvõimalustega. Seepärast on need samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 5 tähenduses.

C.   SUBSIIDIUMID

I.   Sissejuhatus

| (13) | Läbivaatamistaotluses sisalduva teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmavad subsiidiumide andmist. |
| --- | --- |

(13)

Läbivaatamistaotluses sisalduva teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmavad subsiidiumide andmist.

a)   Üleriigilised kavad:

| i) | eellubade kava/eelnevate vabastusotsuste kava (Advance Licence Scheme/Advance Release Order); |
| --- | --- |

i)

eellubade kava/eelnevate vabastusotsuste kava (Advance Licence Scheme/Advance Release Order);

| ii) | imporditollimaksude hüvitamise kava (Duty Entitlement Passbook Scheme); |
| --- | --- |

ii)

imporditollimaksude hüvitamise kava (Duty Entitlement Passbook Scheme);

| iii) | erimajanduspiirkonnad/ekspordisuunitlusega üksuste kava (Special Economic Zones/Export Oriented Units Scheme); |
| --- | --- |

iii)

erimajanduspiirkonnad/ekspordisuunitlusega üksuste kava (Special Economic Zones/Export Oriented Units Scheme);

| iv) | kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme); |
| --- | --- |

iv)

kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme);

| v) | tulumaksukavad (Income Tax Schemes)






  — | ekspordi tulumaksuvabastuse kava (Export Income Tax Exemption Scheme), |
| --- | --- | --- |

v)

tulumaksukavad (Income Tax Schemes)

—

ekspordi tulumaksuvabastuse kava (Export Income Tax Exemption Scheme),

| — | tulumaksusoodustused teadus- ja arendustegevuseks (Income Tax Incentive for Research and Development); |
| --- | --- |

—

tulumaksusoodustused teadus- ja arendustegevuseks (Income Tax Incentive for Research and Development);

| vi) | ekspordikrediidi kava (Export Credit Scheme); |
| --- | --- |

vi)

ekspordikrediidi kava (Export Credit Scheme);

| vii) | tollimaksuvaba täiendamise sertifikaat (Duty-Free Replenishment Certificate). |
| --- | --- |

vii)

tollimaksuvaba täiendamise sertifikaat (Duty-Free Replenishment Certificate).

| (14) | Kavad i–iv ja vii põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi “väliskaubanduse seadus”). Väliskaubanduse seadus lubab India valitsusel väljastada ekspordi- ja impordipoliitikat käsitlevaid teadaandeid. India valitsus on avaldanud ekspordi- ja impordipoliitika viie aasta plaani (edaspidi “ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitlev dokument”), mis hõlmab ajavahemikku 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2007. Lisaks sellele on India valitsus avaldanud ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 reguleeriva menetlusjuhendi (handbook of procedures governing the EXIM policy 2002-07 – HOP I 2002-07; edaspidi “menetlusjuhend”), mida regulaarselt ajakohastatakse. (8) |
| --- | --- |

(14)

Kavad i–iv ja vii põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi “väliskaubanduse seadus”). Väliskaubanduse seadus lubab India valitsusel väljastada ekspordi- ja impordipoliitikat käsitlevaid teadaandeid. India valitsus on avaldanud ekspordi- ja impordipoliitika viie aasta plaani (edaspidi “ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitlev dokument”), mis hõlmab ajavahemikku 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2007. Lisaks sellele on India valitsus avaldanud ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 reguleeriva menetlusjuhendi (handbook of procedures governing the EXIM policy 2002-07 – HOP I 2002-07; edaspidi “menetlusjuhend”), mida regulaarselt ajakohastatakse. (8)

| (15) | Punktis v nimetatud tulumaksukavad põhinevad 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega. |
| --- | --- |

(15)

Punktis v nimetatud tulumaksukavad põhinevad 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.

| (16) | Punktis vi nimetatud ekspordikrediidi kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35A, mis lubavad India reservpangal juhendada kommertspanku ekspordikrediidi küsimuses. |
| --- | --- |

(16)

Punktis vi nimetatud ekspordikrediidi kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35A, mis lubavad India reservpangal juhendada kommertspanku ekspordikrediidi küsimuses.

b)   Piirkondlikud kavad

| (17) | Läbivaatamise taotluses esitatud teabe ja komisjoni küsimustikule saabunud vastuste põhjal uuris komisjon ka Maharashtra osariigi omavalitsuse 1992. aasta ergutussüsteemi (edaspidi “ES”). Kava põhineb Maharashtra osariigi tööstuse, energeetika ja tööhõiveministeeriumi otsustel. |
| --- | --- |

(17)

Läbivaatamise taotluses esitatud teabe ja komisjoni küsimustikule saabunud vastuste põhjal uuris komisjon ka Maharashtra osariigi omavalitsuse 1992. aasta ergutussüsteemi (edaspidi “ES”). Kava põhineb Maharashtra osariigi tööstuse, energeetika ja tööhõiveministeeriumi otsustel.

II.   Üleriigilised kavad

1.   Eellubade kava (Advance Licence Scheme, edaspidi “ALS”)/eelnevate vabastusotsuste kava (Advance Release Order, edaspidi “ARO”)

a)   Õiguslik alus

| (18) | Kavasid on üksikasjalikult kirjeldatud ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitleva dokumendi lõigetes 4.1.1 kuni 4.1.14 ning menetlusjuhendi peatükkides 4.1 kuni 4.30. |
| --- | --- |

(18)

Kavasid on üksikasjalikult kirjeldatud ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitleva dokumendi lõigetes 4.1.1 kuni 4.1.14 ning menetlusjuhendi peatükkides 4.1 kuni 4.30.

b)   Abikõlblikkus

| (19) | Tuvastati, et Garware ei kasutanud uurimisperioodil ALS/ARO-kavasid, mistõttu kavade tasakaalustava mõju hindamine ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(19)

Tuvastati, et Garware ei kasutanud uurimisperioodil ALS/ARO-kavasid, mistõttu kavade tasakaalustava mõju hindamine ei ole vajalik.

2.   Imporditollimaksude hüvitamise kava (DEPBS)

a)   Õiguslik alus

| (20) | DEPB-kava täpne kirjeldus on esitatud ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitleva dokumendi lõikes 4.3 ning menetlusjuhendi 4. peatükis. Esialgse uurimise ajal oli kahte tüüpi DEPB-kavasid: ekspordieelne ja ekspordijärgne. Ekspordieelne DEPB-kava tühistati 2000. aasta aprillis, mistõttu käesolevas läbivaatamises uuriti ainult ekspordijärgset kava. |
| --- | --- |

(20)

DEPB-kava täpne kirjeldus on esitatud ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitleva dokumendi lõikes 4.3 ning menetlusjuhendi 4. peatükis. Esialgse uurimise ajal oli kahte tüüpi DEPB-kavasid: ekspordieelne ja ekspordijärgne. Ekspordieelne DEPB-kava tühistati 2000. aasta aprillis, mistõttu käesolevas läbivaatamises uuriti ainult ekspordijärgset kava.

b)   Abikõlblikkus

| (21) | Kava raames toetatakse tootvaid eksportijaid ja vahendavaid eksportijaid. |
| --- | --- |

(21)

Kava raames toetatakse tootvaid eksportijaid ja vahendavaid eksportijaid.

c)   Praktiline rakendamine

| (22) | Iga tingimustele vastav eksportija võib taotleda DEPB-krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana kava raames eksporditud toodete väärtusest. India asutused on kehtestanud sellised DEPB-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Määrad kehtestatakse standardsete sisend-/väljundnormide (SION) alusel, võttes arvesse eeldatavat imporditud sisendite sisaldust eksporditavas tootes ja tollimaksu sellele eeldatavale impordile, sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte. |
| --- | --- |

(22)

Iga tingimustele vastav eksportija võib taotleda DEPB-krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana kava raames eksporditud toodete väärtusest. India asutused on kehtestanud sellised DEPB-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Määrad kehtestatakse standardsete sisend-/väljundnormide (SION) alusel, võttes arvesse eeldatavat imporditud sisendite sisaldust eksporditavas tootes ja tollimaksu sellele eeldatavale impordile, sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte.

| (23) | Nimetatud kava raames hüvitise saamiseks peab äriühing eksportima. Eksporditehingu hetkel peab eksportija esitama India asutustele avalduse, milles näidatakse, et eksport toimub DEPBS-kava raames. Kaupade eksportimiseks väljastavad India tolliasutused lähetamismenetluse ajal ekspordi saatearve. Selles dokumendis märgitakse muu hulgas eksporditehingu puhul antava DEPBS-krediidi summa. Sellel hetkel teab eksportija temale antava hüvitise määra. Kui tolliasutused on esitanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam DEPBS-krediidi andmise üle otsustusõigust. Hüvitise arvutamisel kasutatakse DEPBS-määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni esitamise ajal. Seetõttu ei ole võimalik hüvitise määra tagasiulatuvalt muuta. |
| --- | --- |

(23)

Nimetatud kava raames hüvitise saamiseks peab äriühing eksportima. Eksporditehingu hetkel peab eksportija esitama India asutustele avalduse, milles näidatakse, et eksport toimub DEPBS-kava raames. Kaupade eksportimiseks väljastavad India tolliasutused lähetamismenetluse ajal ekspordi saatearve. Selles dokumendis märgitakse muu hulgas eksporditehingu puhul antava DEPBS-krediidi summa. Sellel hetkel teab eksportija temale antava hüvitise määra. Kui tolliasutused on esitanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam DEPBS-krediidi andmise üle otsustusõigust. Hüvitise arvutamisel kasutatakse DEPBS-määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni esitamise ajal. Seetõttu ei ole võimalik hüvitise määra tagasiulatuvalt muuta.

| (24) | Samuti leiti, et India raamatupidamisstandardite kohaselt saab DEPBS-krediiti kirjendada ettevõtte raamatupidamises pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhiselt sissetulekuna. |
| --- | --- |

(24)

Samuti leiti, et India raamatupidamisstandardite kohaselt saab DEPBS-krediiti kirjendada ettevõtte raamatupidamises pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhiselt sissetulekuna.

| (25) | Seda krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks järgneva mis tahes piiramatult imporditavate kaupade impordi puhul, välja arvatud kapitalikaubad. Selliseid imporditud kaupu, mille puhul kasutatakse kõnealust krediiti, võib müüa siseturul (kui nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil. |
| --- | --- |

(25)

Seda krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks järgneva mis tahes piiramatult imporditavate kaupade impordi puhul, välja arvatud kapitalikaubad. Selliseid imporditud kaupu, mille puhul kasutatakse kõnealust krediiti, võib müüa siseturul (kui nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil.

| (26) | DEPBS-krediit on vabalt ülekantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(26)

DEPBS-krediit on vabalt ülekantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast.

| (27) | Taotluse DEPBS-krediidi saamiseks võib esitada kuni 25 eksporditehingu suhtes ja juhul, kui taotlus kantakse elektroonilisse andmebaasi, piiramatu arvu eksporditehingute suhtes. De facto ei ole taotlemisel rangeid tähtaegu, kuna menetlusjuhendi peatükis 4.47 nimetatud ajavahemikke arvestatakse alati kõige hilisemast DEPBS-taotlusesse lisatud eksporditehingust. |
| --- | --- |

(27)

Taotluse DEPBS-krediidi saamiseks võib esitada kuni 25 eksporditehingu suhtes ja juhul, kui taotlus kantakse elektroonilisse andmebaasi, piiramatu arvu eksporditehingute suhtes. De facto ei ole taotlemisel rangeid tähtaegu, kuna menetlusjuhendi peatükis 4.47 nimetatud ajavahemikke arvestatakse alati kõige hilisemast DEPBS-taotlusesse lisatud eksporditehingust.

| (28) | Äriühing juhtis komisjoni tähelepanu sellele, et kava kaotab varsti kehtivuse ning asendatakse väidetavalt “WTO nõuetele vastava” kavaga, mis jõustub 1. aprillil 2006. DEPB pidi esialgu kehtivuse kaotama 1. aprillil 2005. Kuid kuna selleks kuupäevaks ei olnud asenduskava rakendamisvalmis, pikendati DEPBS-kava 1. aprillini 2006. Äriühing ei ole kinnitanud, kas uus kava on nimetatud hilisemal kuupäeval jõustunud. Igal juhul jääb väidetav muudatus väljapoole uurimisperioodi. |
| --- | --- |

(28)

Äriühing juhtis komisjoni tähelepanu sellele, et kava kaotab varsti kehtivuse ning asendatakse väidetavalt “WTO nõuetele vastava” kavaga, mis jõustub 1. aprillil 2006. DEPB pidi esialgu kehtivuse kaotama 1. aprillil 2005. Kuid kuna selleks kuupäevaks ei olnud asenduskava rakendamisvalmis, pikendati DEPBS-kava 1. aprillini 2006. Äriühing ei ole kinnitanud, kas uus kava on nimetatud hilisemal kuupäeval jõustunud. Igal juhul jääb väidetav muudatus väljapoole uurimisperioodi.

d)   Järeldused DEPBS-kava kohta

| (29) | DEPBS-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. DEPBS-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, sest krediiti kasutatakse hiljem imporditollimaksude tasumiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tulud, mille ta muidu maksmisele kuuluvatest tollimaksudest saaks. Lisaks toob DEPBS-krediit eksportijale kasu, sest see parandab äriühingu likviidsust. |
| --- | --- |

(29)

DEPBS-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. DEPBS-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, sest krediiti kasutatakse hiljem imporditollimaksude tasumiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tulud, mille ta muidu maksmisele kuuluvatest tollimaksudest saaks. Lisaks toob DEPBS-krediit eksportijale kasu, sest see parandab äriühingu likviidsust.

| (30) | Lisaks sõltub DEPBS-krediit õiguslikult ekspordijõudlusest ning seepärast peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustavaks. |
| --- | --- |

(30)

Lisaks sõltub DEPBS-krediit õiguslikult ekspordijõudlusest ning seepärast peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustavaks.

| (31) | Seda kava ei saa lugeda lubatud tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagasimaksmise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul rakendatava tagasimaksmise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks sellele ei ole olemas süsteemi ega menetlust, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas algmääruse I lisa punkti i ja II ja III lisa tähenduses on toimunud imporditollimaksude ülemääraseid makseid. Pealegi on eksportijal õigus saada DEPBS-kava alusel hüvitisi olenemata sellest, kas ta impordib mingeid tootmissisendeid või mitte. Hüvitiste saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega on ka eksportijatel, kes hangivad kõik oma tootmissisendid kodumaal ega impordi kaupu, mida saab kasutada sisenditena, õigus saada DEPBS-kava alusel hüvitisi. |
| --- | --- |

(31)

Seda kava ei saa lugeda lubatud tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagasimaksmise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul rakendatava tagasimaksmise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks sellele ei ole olemas süsteemi ega menetlust, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas algmääruse I lisa punkti i ja II ja III lisa tähenduses on toimunud imporditollimaksude ülemääraseid makseid. Pealegi on eksportijal õigus saada DEPBS-kava alusel hüvitisi olenemata sellest, kas ta impordib mingeid tootmissisendeid või mitte. Hüvitiste saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega on ka eksportijatel, kes hangivad kõik oma tootmissisendid kodumaal ega impordi kaupu, mida saab kasutada sisenditena, õigus saada DEPBS-kava alusel hüvitisi.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (32) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid subsiidiumisaajale antud hüvitisena, mille olemasolu tehti kindlaks uurimisperioodi jooksul. Sellega seoses loeti, et hüvitis antakse hüvitisesaajale hetkel, millal selle kava alusel sooritatakse eksporditehing. Sellel hetkel on India valitsus kohustatud loobuma tollimaksudest, mis on rahaline toetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. |
| --- | --- |

(32)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid subsiidiumisaajale antud hüvitisena, mille olemasolu tehti kindlaks uurimisperioodi jooksul. Sellega seoses loeti, et hüvitis antakse hüvitisesaajale hetkel, millal selle kava alusel sooritatakse eksporditehing. Sellel hetkel on India valitsus kohustatud loobuma tollimaksudest, mis on rahaline toetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses.

| (33) | Eelnevat silmas pidades peetakse kohaseks hinnata kõnealuse hüvituskava alusel saadud kasu suuruseks krediidi summat, mis on saadud uurimisperioodi jooksul kõigi nimetatud kava alusel toimunud eksporditehingute eest. Äriühingu teatel vähendati DEPBS-kava kohaldatavat määra 11 protsendilt 8-le alates 26. maist 2005, st et väidetav muutus toimub väljaspool läbivaatamise uurimisperioodi, mistõttu ei olnud võimalik kontrollida nimetatud muudatuse mõju ja tähtsust, ning väide tuleb algmääruse artikli 5 alusel tagasi lükata. |
| --- | --- |

(33)

Eelnevat silmas pidades peetakse kohaseks hinnata kõnealuse hüvituskava alusel saadud kasu suuruseks krediidi summat, mis on saadud uurimisperioodi jooksul kõigi nimetatud kava alusel toimunud eksporditehingute eest. Äriühingu teatel vähendati DEPBS-kava kohaldatavat määra 11 protsendilt 8-le alates 26. maist 2005, st et väidetav muutus toimub väljaspool läbivaatamise uurimisperioodi, mistõttu ei olnud võimalik kontrollida nimetatud muudatuse mõju ja tähtsust, ning väide tuleb algmääruse artikli 5 alusel tagasi lükata.

| (34) | Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati sellest summast algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha; nii saadi lugeja. |
| --- | --- |

(34)

Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati sellest summast algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha; nii saadi lugeja.

| (35) | Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma ekspordi kogukäibele uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Gaware kasutas uurimisperioodil seda kava ja sai 10,3 % subsiidiumi. |
| --- | --- |

(35)

Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma ekspordi kogukäibele uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Gaware kasutas uurimisperioodil seda kava ja sai 10,3 % subsiidiumi.

3.   Ekspordisuunitlusega üksuste kava (EOUS)/erimajanduspiirkondade kava (SEZS)

a)   Õiguslik alus

| (36) | Nimetatud kavasid on üksikasjalikult kirjeldatud ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitleva dokumendi 6. peatükis (EOUS) ja menetlusjuhendi 7. peatükis (SEZS). |
| --- | --- |

(36)

Nimetatud kavasid on üksikasjalikult kirjeldatud ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitleva dokumendi 6. peatükis (EOUS) ja menetlusjuhendi 7. peatükis (SEZS).

b)   Abikõlblikkus

| (37) | Leiti, et Garware ei kasutanud uurimisperioodil kumbagi nimetatud kavadest, mistõttu nende tasakaalustava mõju edasine hindamine ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(37)

Leiti, et Garware ei kasutanud uurimisperioodil kumbagi nimetatud kavadest, mistõttu nende tasakaalustava mõju edasine hindamine ei ole vajalik.

4.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS)

a)   Õiguslik alus

| (38) | EPCGS-kava on üksikasjalikult kirjeldatud ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitleva dokumendi 5. peatükis ja menetlusjuhendi 5. peatükis. |
| --- | --- |

(38)

EPCGS-kava on üksikasjalikult kirjeldatud ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitleva dokumendi 5. peatükis ja menetlusjuhendi 5. peatükis.

b)   Abikõlblikkus

| (39) | Kava alusel on abikõlblikud tugitootjate ja teenuse pakkujatega seotud tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad. Tuvastati, et Garware kasutas uurimisperioodil nimetatud kava. |
| --- | --- |

(39)

Kava alusel on abikõlblikud tugitootjate ja teenuse pakkujatega seotud tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad. Tuvastati, et Garware kasutas uurimisperioodil nimetatud kava.

c)   Rakendamine

| (40) | Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uued ja 2003. aasta aprillist alates ka kuni kümne aasta vanused kasutatud kapitalikaubad) vähendatud tollimaksumääraga. Selleks väljastab India valitsus taotluse esitamisel ja lõivu maksmisel EPCG-litsentsi. Alates 2000. aasta aprillist võimaldab kava kõigile selle alusel imporditud kapitalikaupadele 5-protsendilist vähendatud imporditollimaksu. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporttoodete tootmiseks. |
| --- | --- |

(40)

Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uued ja 2003. aasta aprillist alates ka kuni kümne aasta vanused kasutatud kapitalikaubad) vähendatud tollimaksumääraga. Selleks väljastab India valitsus taotluse esitamisel ja lõivu maksmisel EPCG-litsentsi. Alates 2000. aasta aprillist võimaldab kava kõigile selle alusel imporditud kapitalikaupadele 5-protsendilist vähendatud imporditollimaksu. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporttoodete tootmiseks.

d)   Järeldused EPCG-kava kohta

| (41) | EPCGS-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse rahaline toetus, kuna see vähendab India valitsuse tollisissetulekut. Lisaks toob tollimaksu vähendamine eksportijale kasu, sest impordi arvelt säästetud tollimaks parandab tema likviidsust. |
| --- | --- |

(41)

EPCGS-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse rahaline toetus, kuna see vähendab India valitsuse tollisissetulekut. Lisaks toob tollimaksu vähendamine eksportijale kasu, sest impordi arvelt säästetud tollimaks parandab tema likviidsust.

| (42) | Lisaks sõltub EPCGS-kava õiguslikult ekspordijõudlusest, sest litsentse ei väljastata ekspordikohustuseta. Seetõttu peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustavaks. |
| --- | --- |

(42)

Lisaks sõltub EPCGS-kava õiguslikult ekspordijõudlusest, sest litsentse ei väljastata ekspordikohustuseta. Seetõttu peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustavaks.

| (43) | Seda kava ei saa lugeda lubatud tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaupade suhtes ei kohaldata selliseid lubatavaid süsteeme, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate kaupade tootmisel. |
| --- | --- |

(43)

Seda kava ei saa lugeda lubatud tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaupade suhtes ei kohaldata selliseid lubatavaid süsteeme, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate kaupade tootmisel.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (44) | Lugeja määrati kindlaks järgmiselt: subsiidiumisumma arvutati kooskõlas algmääruse artikli 7 punktiga 3 imporditud kapitalikaupade tasumata tollimaksu alusel, mis jaotati PET-kile tootmisharus kõnealuste kapitalikaupade tavalisele amortisatsiooniperioodile. Sellele summale lisati intress, et kajastada saadava kasu väärtuse muutumist aja jooksul. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha. |
| --- | --- |

(44)

Lugeja määrati kindlaks järgmiselt: subsiidiumisumma arvutati kooskõlas algmääruse artikli 7 punktiga 3 imporditud kapitalikaupade tasumata tollimaksu alusel, mis jaotati PET-kile tootmisharus kõnealuste kapitalikaupade tavalisele amortisatsiooniperioodile. Sellele summale lisati intress, et kajastada saadava kasu väärtuse muutumist aja jooksul. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha.

| (45) | Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma jaotatud kogu ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv ekspordijõudlusest. Garware sai subsiidiumi 1,8 %. |
| --- | --- |

(45)

Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma jaotatud kogu ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv ekspordijõudlusest. Garware sai subsiidiumi 1,8 %.

5.   Tulumaksuvabastuse kava (ITES)

a)   Õiguslik alus

| (46) | Nimetatud kava õiguslik alus sisaldub 1961. aasta tulumaksuseaduses, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega. Viimases sätestatakse igal aastal maksude kogumise alus ning mitmesugused vabastused ja mahaarvamised, mida on võimalik taotleda. Eksportivad äriühingud võivad taotleda tulumaksuvabastust 1961. aasta tulumaksuseaduse lõigete 10A, 10B ja 80HHC alusel. |
| --- | --- |

(46)

Nimetatud kava õiguslik alus sisaldub 1961. aasta tulumaksuseaduses, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega. Viimases sätestatakse igal aastal maksude kogumise alus ning mitmesugused vabastused ja mahaarvamised, mida on võimalik taotleda. Eksportivad äriühingud võivad taotleda tulumaksuvabastust 1961. aasta tulumaksuseaduse lõigete 10A, 10B ja 80HHC alusel.

b)   Rakendamine

| (47) | Kuna ei leitud, et Garware oleks tulumaksuvabastuse kava alusel toetust saanud, ei ole nimetatud kava tasakaalustava mõju edasine analüüs vajalik. |
| --- | --- |

(47)

Kuna ei leitud, et Garware oleks tulumaksuvabastuse kava alusel toetust saanud, ei ole nimetatud kava tasakaalustava mõju edasine analüüs vajalik.

6.   Ekspordikrediidi kava (ECS)

a)   Õiguslik alus

| (48) | Kava üksikasjad on sätestatud India reservpanga (RBI) üldistes ringkirjades IECD nr 5/04.02.01/2002-03 (ekspordikrediit välisvaluutas) ja IECD nr 10/04.02.01/2003-04 (ekspordikrediit ruupiates), mis on adresseeritud kõikidele India kommertspankadele. |
| --- | --- |

(48)

Kava üksikasjad on sätestatud India reservpanga (RBI) üldistes ringkirjades IECD nr 5/04.02.01/2002-03 (ekspordikrediit välisvaluutas) ja IECD nr 10/04.02.01/2003-04 (ekspordikrediit ruupiates), mis on adresseeritud kõikidele India kommertspankadele.

b)   Abikõlblikkus

| (49) | Tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad vastavad nimetatud kava tingimustele. Leiti, et Garware kasutas uurimisperioodi ajal nimetatud kava. |
| --- | --- |

(49)

Tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad vastavad nimetatud kava tingimustele. Leiti, et Garware kasutas uurimisperioodi ajal nimetatud kava.

c)   Rakendamine

| (50) | Nimetatud kava alusel sätestab RBI kohustuslikus korras ekspordikrediidi suhtes kohaldatava intressimäära ülempiiri nii India ruupiates kui ka välisvaluutas, mida kommertspangad võivad eksportijalt võtta, “et muuta krediit eksportijatele kättesaadavaks rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliste määradega”. ECS koosneb kahest allkavast, lähetamiseelse ekspordikrediidi kavast (“pakenduskrediit”), mis hõlmab eksportijale ostu, töötlemise, tootmise, pakendamise ja/või ekspordieelse veo rahastamiseks antud krediiti, ja lähetamisjärgse ekspordikrediidi kavast, mis näeb ette käibekapitali laenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Ka suunab RBI pankasid andma teatava osa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks. |
| --- | --- |

(50)

Nimetatud kava alusel sätestab RBI kohustuslikus korras ekspordikrediidi suhtes kohaldatava intressimäära ülempiiri nii India ruupiates kui ka välisvaluutas, mida kommertspangad võivad eksportijalt võtta, “et muuta krediit eksportijatele kättesaadavaks rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliste määradega”. ECS koosneb kahest allkavast, lähetamiseelse ekspordikrediidi kavast (“pakenduskrediit”), mis hõlmab eksportijale ostu, töötlemise, tootmise, pakendamise ja/või ekspordieelse veo rahastamiseks antud krediiti, ja lähetamisjärgse ekspordikrediidi kavast, mis näeb ette käibekapitali laenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Ka suunab RBI pankasid andma teatava osa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks.

| (51) | Nende RBI üldiste ringkirjade tulemusena saavad eksportijad ekspordikrediiti soodusintressimääraga võrreldes tavalise kommertskrediidi (“sularahakrediidi”) intressimääradega, mis määratakse kindlaks turul valitsevate tingimuste alusel. |
| --- | --- |

(51)

Nende RBI üldiste ringkirjade tulemusena saavad eksportijad ekspordikrediiti soodusintressimääraga võrreldes tavalise kommertskrediidi (“sularahakrediidi”) intressimääradega, mis määratakse kindlaks turul valitsevate tingimuste alusel.

d)   Järeldus ECSi kohta

| (52) | Vähendades rahastamiskulusid võrreldes turuintressimääradega, annavad eespool nimetatud soodusintressid kõnealusele eksportijale soodustuse algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Hoolimata asjaolust, et ECSi raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on selle soodustuse näol tegemist valitsuse toetusega algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti iv tähenduses. RBI on avalik-õiguslik asutus, kuuludes seetõttu algmääruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud “valitsuse” mõiste alla, ning ta annab kommertspankadele korralduse eksportivatele äriühingutele soodsa rahastamise võimaldamiseks. Nimetatud soodustingimustel rahastamine on samaväärne subsiidiumiga, mida loetakse algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustavaks, kuna soodusintressimäärad sõltuvad eksporditegevusest. |
| --- | --- |

(52)

Vähendades rahastamiskulusid võrreldes turuintressimääradega, annavad eespool nimetatud soodusintressid kõnealusele eksportijale soodustuse algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Hoolimata asjaolust, et ECSi raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on selle soodustuse näol tegemist valitsuse toetusega algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti iv tähenduses. RBI on avalik-õiguslik asutus, kuuludes seetõttu algmääruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud “valitsuse” mõiste alla, ning ta annab kommertspankadele korralduse eksportivatele äriühingutele soodsa rahastamise võimaldamiseks. Nimetatud soodustingimustel rahastamine on samaväärne subsiidiumiga, mida loetakse algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustavaks, kuna soodusintressimäärad sõltuvad eksporditegevusest.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (53) | Subsiidiumisumma on arvutatud uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordikrediidilt makstud intresside ja selle summa vahe alusel, mis oleks kuulunud tasumisele, kui oleks kohaldatud turu intressimäärasid nagu äriühingu kasutatud tavalise kommertskrediidi puhul. See subsiidiumisumma (lugeja) on jaotatud kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2, kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Garware sai ECSi alusel kasu ning sai 1,2 % suuruse subsiidiumi. |
| --- | --- |

(53)

Subsiidiumisumma on arvutatud uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordikrediidilt makstud intresside ja selle summa vahe alusel, mis oleks kuulunud tasumisele, kui oleks kohaldatud turu intressimäärasid nagu äriühingu kasutatud tavalise kommertskrediidi puhul. See subsiidiumisumma (lugeja) on jaotatud kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2, kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Garware sai ECSi alusel kasu ning sai 1,2 % suuruse subsiidiumi.

7.   Tollimaksuvaba täiendamise sertifikaat (DFRC)

a)   Õiguslik alus

| (54) | Selle kava õiguslik alus sisaldub ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitleva dokumendi lõigetes 4.2.1 kuni 4.2.7 ja menetlusjuhendi lõigetes 4.31 kuni 4.36. |
| --- | --- |

(54)

Selle kava õiguslik alus sisaldub ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitleva dokumendi lõigetes 4.2.1 kuni 4.2.7 ja menetlusjuhendi lõigetes 4.31 kuni 4.36.

b)   Rakendamine

| (55) | Kuna ei leitud, et Garware oleks tollimaksuvaba täiendamise kava alusel toetust saanud, ei ole nimetatud tasakaalustava mõju edasine analüüs vajalik. |
| --- | --- |

(55)

Kuna ei leitud, et Garware oleks tollimaksuvaba täiendamise kava alusel toetust saanud, ei ole nimetatud tasakaalustava mõju edasine analüüs vajalik.

III.   Piirkondlikud kavad

a)   Õiguslik alus

| (56) | Et soodustada tootmisettevõtete levikut osariigi vähem arenenud piirkondadesse, on Maharashtra osariigi valitsus 1964. aastast saadik pakkunud osariigi arenevates piirkondades rajatud uutele üksustele stiimuleid kava raames, mida üldiselt tuntakse “ergutussüsteemi” nimetuse all. Kava on selle juurutamisest saadik mitu korda muudetud ning “1993. aasta kava” kehtis 1993. aasta 1. oktoobrist kuni 2001. aasta 31. märtsini, samal ajal kui uusim parandus, “2001. aasta kava”, kehtestati 2001. aasta 31. märtsil ja selle kehtimine on ette nähtud kuni 2006. aasta 31. märtsini. Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem koosneb mitmest allkavast, millest peamised on vabastus kohalikust müügimaksust ja kohaliku maksu octroi tagasimaksmine. |
| --- | --- |

(56)

Et soodustada tootmisettevõtete levikut osariigi vähem arenenud piirkondadesse, on Maharashtra osariigi valitsus 1964. aastast saadik pakkunud osariigi arenevates piirkondades rajatud uutele üksustele stiimuleid kava raames, mida üldiselt tuntakse “ergutussüsteemi” nimetuse all. Kava on selle juurutamisest saadik mitu korda muudetud ning “1993. aasta kava” kehtis 1993. aasta 1. oktoobrist kuni 2001. aasta 31. märtsini, samal ajal kui uusim parandus, “2001. aasta kava”, kehtestati 2001. aasta 31. märtsil ja selle kehtimine on ette nähtud kuni 2006. aasta 31. märtsini. Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem koosneb mitmest allkavast, millest peamised on vabastus kohalikust müügimaksust ja kohaliku maksu octroi tagasimaksmine.

b)   Abikõlblikkus

| (57) | Tingimustele vastamiseks peavad äriühingud investeerima vähearenenud piirkondadesse, rajades selleks kas uue tööstusettevõtte või tehes suuremahulise kapitaliinvesteeringu olemasoleva tööstusettevõtte laiendamisse või mitmekesistamisse. Nimetatud piirkonnad liigitatakse vastavalt nende majandusarengule eri kategooriatesse (nt vähearenenud piirkond, vähem arenenud piirkond, kõige vähem arenenud piirkond). Toetussumma kindlaksmääramise peamine kriteerium on piirkond, kus ettevõte asub või kuhu see rajatakse, ja investeeringu suurus. |
| --- | --- |

(57)

Tingimustele vastamiseks peavad äriühingud investeerima vähearenenud piirkondadesse, rajades selleks kas uue tööstusettevõtte või tehes suuremahulise kapitaliinvesteeringu olemasoleva tööstusettevõtte laiendamisse või mitmekesistamisse. Nimetatud piirkonnad liigitatakse vastavalt nende majandusarengule eri kategooriatesse (nt vähearenenud piirkond, vähem arenenud piirkond, kõige vähem arenenud piirkond). Toetussumma kindlaksmääramise peamine kriteerium on piirkond, kus ettevõte asub või kuhu see rajatakse, ja investeeringu suurus.

c)   Rakendamine

| (58) | Kohalikust müügimaksust vabastamine: Kaupade suhtes kohaldatakse tavaliselt riiklikku müügimaksu (osariikidevahelise müügi puhul) või osariigi müügimaksu (osariigi piires toimuva müügi puhul) erinevatel tasemetel sõltuvalt osariigist/osariikidest, kus tehinguid teostatakse. Kaupade impordi või ekspordi puhul müügimaksu ei võeta, samas kehtib omamaise müügi puhul kohaldatava maksumääraga müügimaks. Vabastuskava raames ei pea määratud üksused oma müügitehingute pealt müügimaksu arvestama. Samamoodi vabastatakse määratud üksused kohaliku müügimaksu tasumisest kaupade ostmisel tarnijalt, kes ise vastab kava tingimustele. Ehkki müügitehing ei too määratud müügiüksusele mingit kasu, toob ostutehing kasu määratud ostuüksusele. Leiti, et Garware on uurimisperioodi jooksul nimetatud vabastusest kasu saanud. |
| --- | --- |

(58)

Kohalikust müügimaksust vabastamine: Kaupade suhtes kohaldatakse tavaliselt riiklikku müügimaksu (osariikidevahelise müügi puhul) või osariigi müügimaksu (osariigi piires toimuva müügi puhul) erinevatel tasemetel sõltuvalt osariigist/osariikidest, kus tehinguid teostatakse. Kaupade impordi või ekspordi puhul müügimaksu ei võeta, samas kehtib omamaise müügi puhul kohaldatava maksumääraga müügimaks. Vabastuskava raames ei pea määratud üksused oma müügitehingute pealt müügimaksu arvestama. Samamoodi vabastatakse määratud üksused kohaliku müügimaksu tasumisest kaupade ostmisel tarnijalt, kes ise vastab kava tingimustele. Ehkki müügitehing ei too määratud müügiüksusele mingit kasu, toob ostutehing kasu määratud ostuüksusele. Leiti, et Garware on uurimisperioodi jooksul nimetatud vabastusest kasu saanud.

| (59) | Kohaliku maksu octroi tagasimakse kava: kohaliku maksuga maksustavad India kohalikud omavalitsused, sealhulgas Maharashtra osariigi valitsus, linna või piirkonna territoriaalpiiridesse toodavaid kaupu. Tööstusettevõtetel on õigus saada Maharashtra valitsuselt kohalik maks tagasi, kui nende tootmisrajatis paikneb osariigi territooriumil teatud kindlates linnades ja piirkondades. Tagastatav kogusumma piirdub 100 %ga põhikapitali tehtud investeeringust. Leiti, et Garware on uurimisperioodi jooksul nimetatud tagasimaksmisest kasu saanud. |
| --- | --- |

(59)

Kohaliku maksu octroi tagasimakse kava: kohaliku maksuga maksustavad India kohalikud omavalitsused, sealhulgas Maharashtra osariigi valitsus, linna või piirkonna territoriaalpiiridesse toodavaid kaupu. Tööstusettevõtetel on õigus saada Maharashtra valitsuselt kohalik maks tagasi, kui nende tootmisrajatis paikneb osariigi territooriumil teatud kindlates linnades ja piirkondades. Tagastatav kogusumma piirdub 100 %ga põhikapitali tehtud investeeringust. Leiti, et Garware on uurimisperioodi jooksul nimetatud tagasimaksmisest kasu saanud.

d)   Järeldus Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteemi kohta

| (60) | Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteemi raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Kaks uuritud allkava kujutavad endast Maharashtra osariigi valitsuse rahalist toetust, kuna kõnealune soodustus vähendab Maharashtra osariigi valitsusele muidu laekuma pidavat tulu. Lisaks toob see vabastus/tagasimaksmine äriühingule kasu, parandades selle likviidsust. |
| --- | --- |

(60)

Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteemi raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Kaks uuritud allkava kujutavad endast Maharashtra osariigi valitsuse rahalist toetust, kuna kõnealune soodustus vähendab Maharashtra osariigi valitsusele muidu laekuma pidavat tulu. Lisaks toob see vabastus/tagasimaksmine äriühingule kasu, parandades selle likviidsust.

| (61) | Äriühing väitis, et müügimaks tühistati 1. aprillil 2005 ja et Maharashtra osariigi valitsus on pärast seda kehtestanud käibemaksu korra, mille alusel äriühing on kohustatud maksma täieliku määra. Siiski toimus see väidetav muutus pärast uurimisperioodi lõppu, seetõttu ei saa nimetatud muudatuse mõju ja tähendust kindlaks teha. Igal juhul ei esitatud seoses selle korraga ja äriühingu sellekohaste kohustustega asjakohaseid tõendeid. Vastavalt algmääruse artiklile 5 tuleb kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(61)

Äriühing väitis, et müügimaks tühistati 1. aprillil 2005 ja et Maharashtra osariigi valitsus on pärast seda kehtestanud käibemaksu korra, mille alusel äriühing on kohustatud maksma täieliku määra. Siiski toimus see väidetav muutus pärast uurimisperioodi lõppu, seetõttu ei saa nimetatud muudatuse mõju ja tähendust kindlaks teha. Igal juhul ei esitatud seoses selle korraga ja äriühingu sellekohaste kohustustega asjakohaseid tõendeid. Vastavalt algmääruse artiklile 5 tuleb kõnealune väide tagasi lükata.

| (62) | Ergutussüsteemis võivad osaleda üksnes äriühingud, mis on investeerinud teatavatesse Maharashtra osariigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse geograafilistesse piirkondadesse. Süsteemis ei saa osaleda väljaspool neid piirkondi asuvad äriühingud. Soodustuse määr on erinev vastavalt asjaomasele piirkonnale. See süsteem on vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 2 punktile a ja artikli 3 lõikele 3 konkreetne ja seetõttu tasakaalustav. |
| --- | --- |

(62)

Ergutussüsteemis võivad osaleda üksnes äriühingud, mis on investeerinud teatavatesse Maharashtra osariigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse geograafilistesse piirkondadesse. Süsteemis ei saa osaleda väljaspool neid piirkondi asuvad äriühingud. Soodustuse määr on erinev vastavalt asjaomasele piirkonnale. See süsteem on vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 2 punktile a ja artikli 3 lõikele 3 konkreetne ja seetõttu tasakaalustav.

e)   Subsiidiumi summa arvutamine

| (63) | Maksuvabastuse osas arvutati subsiidiumi summa selle müügimaksusumma alusel, mis oleks tavapäraselt pidanud uurimisperioodil laekuma, kuid jäi kava raames maksmata. Samamoodi arvutati ka kohaliku maksuga octroi seotud eksportijale antud soodustus uurimisperioodil tagastatud kohaliku maksu summana. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati need subsiidiumisummad (lugeja) uurimisperioodi kogumüügile (nimetaja), kuna subsiidium ei sõltu ekspordist ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Kõnealusel perioodil sai Garware nimetatud kavadest kasu ning sai subsiidiume 1,6 %. |
| --- | --- |

(63)

Maksuvabastuse osas arvutati subsiidiumi summa selle müügimaksusumma alusel, mis oleks tavapäraselt pidanud uurimisperioodil laekuma, kuid jäi kava raames maksmata. Samamoodi arvutati ka kohaliku maksuga octroi seotud eksportijale antud soodustus uurimisperioodil tagastatud kohaliku maksu summana. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati need subsiidiumisummad (lugeja) uurimisperioodi kogumüügile (nimetaja), kuna subsiidium ei sõltu ekspordist ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Kõnealusel perioodil sai Garware nimetatud kavadest kasu ning sai subsiidiume 1,6 %.

IV.   Tasakaalustavate subsiidiumide summa

| (64) | Vastavalt algmääruse sätetele määratud tasakaalustatavate subsiidiumide summa on uuritud eksportiva tootja puhul 14,9 %. Nimetatud subsideerimissumma ületab algmääruse artikli 14 lõikes 5 nimetatud miinimumkünnise.










  (protsentides) |
| --- | --- |
| Kava | DEPB (imporditollimaksude hüvitamise kava) | EPCG (kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava) | ECS (ekspordikrediidi kava) | Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem (PSI) | Kokku |
| Garware | 10,3 | 1,8 | 1,2 | 1,6 | 14,9 |

(64)

Vastavalt algmääruse sätetele määratud tasakaalustatavate subsiidiumide summa on uuritud eksportiva tootja puhul 14,9 %. Nimetatud subsideerimissumma ületab algmääruse artikli 14 lõikes 5 nimetatud miinimumkünnise.

(protsentides)

Kava

DEPB (imporditollimaksude hüvitamise kava)

EPCG (kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava)

ECS (ekspordikrediidi kava)

Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem (PSI)

Kokku

Garware

10,3

1,8

1,2

1,6

14,9

| (65) | Seepärast leitakse algmääruse artikli 19 kohaselt, et praegu kehtivad meetmed ei ole enam piisavad ühenduse tootmisharu kahjustavate tasakaalustavate subsiidiumite vastu. |
| --- | --- |

(65)

Seepärast leitakse algmääruse artikli 19 kohaselt, et praegu kehtivad meetmed ei ole enam piisavad ühenduse tootmisharu kahjustavate tasakaalustavate subsiidiumite vastu.

V.   Subsideerimisega seotud muutunud asjaolude kestev olemus

| (66) | Vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 uuriti, kas kehtivate meetmete jätkumine ei oleks piisav kahjustava tasakaalustava subsiidiumi vastu. |
| --- | --- |

(66)

Vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 uuriti, kas kehtivate meetmete jätkumine ei oleks piisav kahjustava tasakaalustava subsiidiumi vastu.

| (67) | Tehti kindlaks, et uurimisperioodil sai Garware jätkuvalt kasu India asutuste tasakaalustavast subsideerimisest. Lisaks sellele on käesoleva läbivaatamise käigus tuvastatud subsiidiumi määr märkimisväärselt kõrgem esialgse uurimise käigus kindlaks tehtust. Eespool analüüsitud subsideerimiskavad annavad korduvaid soodustusi. Kui imporditollimaksude hüvitamise kava ja müügimaksu tagasimaksmine välja arvata, puuduvad märgid selle kohta, et need programmid lähemas tulevikus järk-järgult kasutuselt kõrvaldatakse. Garware väitel kavandati imporditollimaksude hüvitamise kava asenduskava jõustumise kuupäevaks 2006. aasta 1. aprill. Äriühing ei kinnitanud, kas see tegelikkuses toimus. Olukorda, mis tuleneb imporditollimaksude hüvitamise kava asendamisest väidetavalt “WTOga kokku sobiva” kavaga, mille kohta komisjonil puudub teave, tuleb hinnata sobival ajal. Põhjendatud tõendite puudumisel imporditollimaksude hüvitamise kava asendamise kohta leitakse, et praeguse läbivaatamise mõistes on imporditollimaksude hüvitamise kava siiani kehtiv. Ka ei esitanud äriühing üksikasju “käibemaksu-sarnase” kava kohta, mis väidetavalt asendas Maharashtra osariigi valitsuse müügimaksu uurimisperioodi lõpus, ning seetõttu leitakse, et praeguse läbivaatamise mõistes on müügimaksu kava siiani kehtiv. |
| --- | --- |

(67)

Tehti kindlaks, et uurimisperioodil sai Garware jätkuvalt kasu India asutuste tasakaalustavast subsideerimisest. Lisaks sellele on käesoleva läbivaatamise käigus tuvastatud subsiidiumi määr märkimisväärselt kõrgem esialgse uurimise käigus kindlaks tehtust. Eespool analüüsitud subsideerimiskavad annavad korduvaid soodustusi. Kui imporditollimaksude hüvitamise kava ja müügimaksu tagasimaksmine välja arvata, puuduvad märgid selle kohta, et need programmid lähemas tulevikus järk-järgult kasutuselt kõrvaldatakse. Garware väitel kavandati imporditollimaksude hüvitamise kava asenduskava jõustumise kuupäevaks 2006. aasta 1. aprill. Äriühing ei kinnitanud, kas see tegelikkuses toimus. Olukorda, mis tuleneb imporditollimaksude hüvitamise kava asendamisest väidetavalt “WTOga kokku sobiva” kavaga, mille kohta komisjonil puudub teave, tuleb hinnata sobival ajal. Põhjendatud tõendite puudumisel imporditollimaksude hüvitamise kava asendamise kohta leitakse, et praeguse läbivaatamise mõistes on imporditollimaksude hüvitamise kava siiani kehtiv. Ka ei esitanud äriühing üksikasju “käibemaksu-sarnase” kava kohta, mis väidetavalt asendas Maharashtra osariigi valitsuse müügimaksu uurimisperioodi lõpus, ning seetõttu leitakse, et praeguse läbivaatamise mõistes on müügimaksu kava siiani kehtiv.

| (68) | Kuna on tõendatud, et äriühing saab palju suuremat subsiidiumi kui varem ning et tõenäoliselt saab ta edaspidigi suuremaid subsiidiumisummasid, kui esialgsel uurimisel kindlaks määrati, siis leitakse, et kehtiva meetme jätkumine ei ole piisav kahjustava tasakaalustava subsiidiumi vastu ning et meetmete taset tuleks seetõttu muuta, kajastamaks uusi uurimise tulemusi. |
| --- | --- |

(68)

Kuna on tõendatud, et äriühing saab palju suuremat subsiidiumi kui varem ning et tõenäoliselt saab ta edaspidigi suuremaid subsiidiumisummasid, kui esialgsel uurimisel kindlaks määrati, siis leitakse, et kehtiva meetme jätkumine ei ole piisav kahjustava tasakaalustava subsiidiumi vastu ning et meetmete taset tuleks seetõttu muuta, kajastamaks uusi uurimise tulemusi.

VI.   Järeldus

| (69) | Pidades silmas Garware subsideerimise osas tehtud järeldusi ning tuvastatud kehtivate meetmete ebapiisavust kahjustava tasakaalustava subsiidiumi vastu, tuleks Garware kõnealuse toote impordile kohaldatavat tasakaalustavat tollimaksu muuta, et kajastada uusi tuvastatud subsideerimise tasemeid. |
| --- | --- |

(69)

Pidades silmas Garware subsideerimise osas tehtud järeldusi ning tuvastatud kehtivate meetmete ebapiisavust kahjustava tasakaalustava subsiidiumi vastu, tuleks Garware kõnealuse toote impordile kohaldatavat tasakaalustavat tollimaksu muuta, et kajastada uusi tuvastatud subsideerimise tasemeid.

| (70) | Allpool põhjenduses 72 esitatud muudetud tasakaalustav tollimaks kehtestati käesoleva läbivaatamise käigus leitud uue subsideerimise määraga, kuna esialgse uurimise käigus arvutatud kahjumarginaal jääb kõrgemaks. |
| --- | --- |

(70)

Allpool põhjenduses 72 esitatud muudetud tasakaalustav tollimaks kehtestati käesoleva läbivaatamise käigus leitud uue subsideerimise määraga, kuna esialgse uurimise käigus arvutatud kahjumarginaal jääb kõrgemaks.

| (71) | Kuna algmääruse artikli 24 lõike 1 ja määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 14 lõike 1 kohaselt ei tohiks ühe ja sama dumpingust või ekspordisubsiidiumidest põhjustatud olukorra kõrvaldamise eesmärgil ühelegi tootele kehtestada nii dumpinguvastast kui tasakaalustavat tollimaksu, arvatakse käesoleva läbivaatamise tulemusena leitud ekspordisubsiidiumitele vastav tasakaalustav tollimaks (13,3 %) äriühingule Garware määrusega (EÜ) nr 1676/2001 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust maha. Pärast viimatinimetatud määruse muutmist kehtestati määrusega (EÜ) nr 366/2006 Garware suhtes 20,1 % suurune dumpingumarginaal. Sellest arvati maha 2,7 % kajastamaks sel ajal kehtinud ekspordisubsiidiumitele vastavat tasakaalustavat tollimaksu ning seega kehtestati nimetatud äriühingu suhtes 17,4 % suurune dumpinguvastane tollimaks. Käesoleva läbivaatamise tulemusena arvatakse selle individuaalsest dumpinguvastasest tollimaksust täiendavalt maha 10,6 %, mis kajastab tuvastatud ekspordisubsiidiumitele vastavat tasakaalustavat tollimaksu; äriühingule Garware kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu tuleks seega nimetatud summa võrra vähendada 6,8 protsendile. |
| --- | --- |

(71)

Kuna algmääruse artikli 24 lõike 1 ja määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 14 lõike 1 kohaselt ei tohiks ühe ja sama dumpingust või ekspordisubsiidiumidest põhjustatud olukorra kõrvaldamise eesmärgil ühelegi tootele kehtestada nii dumpinguvastast kui tasakaalustavat tollimaksu, arvatakse käesoleva läbivaatamise tulemusena leitud ekspordisubsiidiumitele vastav tasakaalustav tollimaks (13,3 %) äriühingule Garware määrusega (EÜ) nr 1676/2001 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust maha. Pärast viimatinimetatud määruse muutmist kehtestati määrusega (EÜ) nr 366/2006 Garware suhtes 20,1 % suurune dumpingumarginaal. Sellest arvati maha 2,7 % kajastamaks sel ajal kehtinud ekspordisubsiidiumitele vastavat tasakaalustavat tollimaksu ning seega kehtestati nimetatud äriühingu suhtes 17,4 % suurune dumpinguvastane tollimaks. Käesoleva läbivaatamise tulemusena arvatakse selle individuaalsest dumpinguvastasest tollimaksust täiendavalt maha 10,6 %, mis kajastab tuvastatud ekspordisubsiidiumitele vastavat tasakaalustavat tollimaksu; äriühingule Garware kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu tuleks seega nimetatud summa võrra vähendada 6,8 protsendile.

| (72) | Vastavalt eespool osutatule on Garware suhtes kavandatavad tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:











  (protsentides) |
| --- | --- |
| | Ekspordisubsiidiumi marginaal | Üldine subsiidiumimarginaal | Dumpingumarginaal | Tasakaalustav tollimaks | Dumpinguvastane tollimaks | Üldine tollimaksumäär |
| Garware | 13,3 | 14,9 | 20,1 | 14,9 | 6,8 | 21,7 |

(72)

Vastavalt eespool osutatule on Garware suhtes kavandatavad tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:

(protsentides)

Ekspordisubsiidiumi marginaal

Üldine subsiidiumimarginaal

Dumpingumarginaal

Tasakaalustav tollimaks

Dumpinguvastane tollimaks

Üldine tollimaksumäär

Garware

13,3

14,9

20,1

14,9

6,8

21,7

| (73) | Äriühingut Garware, India valitsust ja taotlejaid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti soovitada kehtivate meetmete muutmist, ning neil oli võimalus märkuste esitamiseks. Äriühingult Garware ja India valitsuselt märkusi ei saadud; taotlejate märkused kajastavad nende nõustumist komisjoni järeldustega. |
| --- | --- |

(73)

Äriühingut Garware, India valitsust ja taotlejaid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti soovitada kehtivate meetmete muutmist, ning neil oli võimalus märkuste esitamiseks. Äriühingult Garware ja India valitsuselt märkusi ei saadud; taotlejate märkused kajastavad nende nõustumist komisjoni järeldustega.

| (74) | Käesolevas määruses sätestatud individuaalsed äriühingu tasakaalustavad ja dumpinguvastased tollimaksu määrad määrati kindlaks uurimiste tulemuste põhjal, mis viisid määruse (EÜ) nr 367/2006 ja määruse (EÜ) nr 366/2006 vastuvõtmiseni, samuti käesoleva läbivaatamise tulemuste põhjal. Need kajastavad Garwarega seotud ja selle uurimise käigus tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksu määrasid (erinevalt “kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavale kogu riiki hõlmavale tollimaksule) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib “kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksu määr. |
| --- | --- |

(74)

Käesolevas määruses sätestatud individuaalsed äriühingu tasakaalustavad ja dumpinguvastased tollimaksu määrad määrati kindlaks uurimiste tulemuste põhjal, mis viisid määruse (EÜ) nr 367/2006 ja määruse (EÜ) nr 366/2006 vastuvõtmiseni, samuti käesoleva läbivaatamise tulemuste põhjal. Need kajastavad Garwarega seotud ja selle uurimise käigus tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksu määrasid (erinevalt “kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavale kogu riiki hõlmavale tollimaksule) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib “kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksu määr.

| (75) | Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud tasakaalustavaid ja dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid (nt pärast juriidilise isiku nime muutumist või pärast uute tootmis- või müügiüksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile (9) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega, |
| --- | --- |

(75)

Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud tasakaalustavaid ja dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid (nt pärast juriidilise isiku nime muutumist või pärast uute tootmis- või müügiüksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile (9) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nõukogu määruse (EÜ) nr 367/2006 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Järgmiste äriühingute Indias toodetud impordi vaba netohinna suhtes kohaldatakse ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist tollimaksumäära:

| Riik | Äriühing | Lõplik tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India | 12,0 | A026 |
| India | Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 12,5 | A027 |
| India | Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 14,9 | A028 |
| India | India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India | 7,0 | A029 |
| India | Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 7,0 | A030 |
| India | MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 8,7 | A031 |
| India | Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 19,1 | A032 |
| India | Kõik muud äriühingud | 19,1 | A999” |

Riik

Äriühing

Lõplik tollimaks (%)

TARICi lisakood

India

Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India

12,0

A026

India

Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India

12,5

A027

India

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India

14,9

A028

India

India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India

7,0

A029

India

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India

7,0

A030

India

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India

8,7

A031

India

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India

19,1

A032

India

Kõik muud äriühingud

19,1

A999”

Artikkel 2

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1676/2001 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Järgnevalt loetletud riikidest pärit toodete vaba netohinna suhtes kohaldatakse ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu:

| Riik | Äriühing | Lõplik tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India | 17,3 | A026 |
| India | Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 0,0 | A027 |
| India | Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 6,8 | A028 |
| India | Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 0,0 | A030 |
| India | MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 18,0 | A031 |
| India | Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 0,0 | A032 |
| India | Kõik teised äriühingud | 17,3 | A999 |
| Lõuna-Korea | Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, South Korea | 0,0 | A244 |
| Lõuna-Korea | SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, South Korea | 7,5 | A224 |
| Lõuna-Korea | Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, South Korea | 0,0 | A222 |
| Lõuna-Korea | HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, South Korea | 7,5 | A226 |
| Lõuna-Korea | Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, South Korea | 7,5 | A225 |
| Lõuna-Korea | KP Chemical Corporation, No. 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, South Korea | 7,5 | A223 |
| Lõuna-Korea | Kõik muud äriühingud | 13,4 | A999” |

Riik

Äriühing

Lõplik tollimaks (%)

TARICi lisakood

India

Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India

17,3

A026

India

Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India

0,0

A027

India

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India

6,8

A028

India

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India

0,0

A030

India

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India

18,0

A031

India

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India

0,0

A032

India

Kõik teised äriühingud

17,3

A999

Lõuna-Korea

Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, South Korea

0,0

A244

Lõuna-Korea

SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, South Korea

7,5

A224

Lõuna-Korea

Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, South Korea

0,0

A222

Lõuna-Korea

HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, South Korea

7,5

A226

Lõuna-Korea

Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, South Korea

7,5

A225

Lõuna-Korea

KP Chemical Corporation, No. 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, South Korea

7,5

A223

Lõuna-Korea

Kõik muud äriühingud

13,4

A999”

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. august 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

E. TUOMIOJA

---

(1)  EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

2

(3)  EÜT L 316, 10.12.1999, lk 1.

3

(4)  ELT L 68, 8.3.2006, lk 15.

4

(5)  ELT L 68, 8.3.2006, lk 6.

5

(6)  EÜT L 227, 23.8.2001, lk 1.

6

(7)  ELT C 172, 12.7.2005, lk 5.

7

(8)  India kaubandus- ja tööstusministeeriumi 31. märtsi 2002. aasta teadaanne nr 1/2002-07.

8

(9)  European Commission, Directorate General for Trade, Directorate B, J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels.

9

---

| 31.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 236/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 236/11

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1289/2006,

25. august 2006,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist pärinevate side-by-side-külmikute impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist,

ning arvestades järgmist:

A.   AJUTISED MEETMED

| (1) | 2. juunil 2005 avaldas komisjon teadaande, (2) millega algatati dumpinguvastane menetlus teatavate Korea Vabariigist pärinevate side-by-side-külmikute impordi suhtes. 1. märtsil 2006 kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 355/2006 (3) (edaspidi “ajutine määrus”) sama toote suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(1)

2. juunil 2005 avaldas komisjon teadaande, (2) millega algatati dumpinguvastane menetlus teatavate Korea Vabariigist pärinevate side-by-side-külmikute impordi suhtes. 1. märtsil 2006 kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 355/2006 (3) (edaspidi “ajutine määrus”) sama toote suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu.

B.   JÄRGNENUD MENETLUS

| (2) | Pärast seda, kui tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, esitas mitu huvitatud isikut kirjaliku esildise, väljendades nendes oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamus suuliselt. |
| --- | --- |

(2)

Pärast seda, kui tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, esitas mitu huvitatud isikut kirjaliku esildise, väljendades nendes oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamus suuliselt.

| (3) | Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrolli. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrolli.

| (4) | Kõigile asjaosalistele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada teatavate Korea Vabariigist pärinevate side-by-side-külmikute suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Samuti anti neile pärast lõplike meetmete kehtestamise aluseks olevate oluliste faktide ja kaalutluste avaldamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(4)

Kõigile asjaosalistele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada teatavate Korea Vabariigist pärinevate side-by-side-külmikute suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Samuti anti neile pärast lõplike meetmete kehtestamise aluseks olevate oluliste faktide ja kaalutluste avaldamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

| (5) | Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ning järeldusi muudeti vastavalt. |
| --- | --- |

(5)

Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ning järeldusi muudeti vastavalt.

C.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (6) | Sama eksportiv tootja, kellele on viidatud ajutise määruse põhjendustes 11 ja 12, kordas ja arendas edasi oma argumente tootevaliku küsimuses. |
| --- | --- |

(6)

Sama eksportiv tootja, kellele on viidatud ajutise määruse põhjendustes 11 ja 12, kordas ja arendas edasi oma argumente tootevaliku küsimuses.

| (7) | Eelkõige väitis see eksportija, et tootevalik oleks pidanud hõlmama kõiki mahukaid kombineeritud ehitusega külmikuid-sügavkülmikuid, mille maht on üle 400 liitri, sest nende külmikute grupeerimine ei oleks kooskõlas ühenduse institutsioonide varasema tavaga, ei arvestaks teistelt huvitatud isikutelt saadud tõendeid ja eiraks turu tegelikku olukorda (väide i). |
| --- | --- |

(7)

Eelkõige väitis see eksportija, et tootevalik oleks pidanud hõlmama kõiki mahukaid kombineeritud ehitusega külmikuid-sügavkülmikuid, mille maht on üle 400 liitri, sest nende külmikute grupeerimine ei oleks kooskõlas ühenduse institutsioonide varasema tavaga, ei arvestaks teistelt huvitatud isikutelt saadud tõendeid ja eiraks turu tegelikku olukorda (väide i).

| (8) | Lisaks väitis see eksportija, et kui väide i tagasi lükatakse, tuleks kombineeritud ehitusega külmikute-sügavkülmikute turu segmenteerimisel jätta kõrvale kolmeukselised side-by-side-mudelid (nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 12). Peamiselt väitis eksportija, et olulised ei ole mitte mudelite välised tunnused (eriti uksed), vaid sisemine konfiguratsioon. Eelkõige leidis eksportija, et külmiku ja sügavkülmiku paigutus on side-by-side-külmiku oluline põhitunnus (väide ii). |
| --- | --- |

(8)

Lisaks väitis see eksportija, et kui väide i tagasi lükatakse, tuleks kombineeritud ehitusega külmikute-sügavkülmikute turu segmenteerimisel jätta kõrvale kolmeukselised side-by-side-mudelid (nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 12). Peamiselt väitis eksportija, et olulised ei ole mitte mudelite välised tunnused (eriti uksed), vaid sisemine konfiguratsioon. Eelkõige leidis eksportija, et külmiku ja sügavkülmiku paigutus on side-by-side-külmiku oluline põhitunnus (väide ii).

1.   Väide i

| (9) | Ühenduse institutsioonidel on tavaks vaatlusaluse toote määratlemisel eelkõige arvesse võtta kõnealuse toote põhilisi füüsilisi ja tehnilisi omadusi. Lisaks loetakse eri tootesegmentidesse liigitatud mudeleid tavaliselt üheks tooteks, kui eri segmentide vahel puuduvad selged eraldusjooned. |
| --- | --- |

(9)

Ühenduse institutsioonidel on tavaks vaatlusaluse toote määratlemisel eelkõige arvesse võtta kõnealuse toote põhilisi füüsilisi ja tehnilisi omadusi. Lisaks loetakse eri tootesegmentidesse liigitatud mudeleid tavaliselt üheks tooteks, kui eri segmentide vahel puuduvad selged eraldusjooned.

| (10) | Olles hoolikalt uurinud kõigi huvitatud isikute käesoleva menetlusega seotud esildisi, on uurimise käigus tõendatud, et kombineeritud ehitusega külmikute-sügavkülmikute turg jagatakse traditsiooniliselt kolmeks segmendiks: allpool asuva sügavkülmikuga külmikud (st külmik asub sügavkülmiku peal), üleval asuva sügavkülmikuga külmikud (st külmik asub sügavkülmiku all) ja side-by-side-külmikud (st kaks kõrvutiasetsevat ust). Niisugune liigitamine kolmeks selgelt eristuvaks segmendiks ei ole vaidlustatav ning on kõigile selles ärivaldkonnas tegutsejatele tuttav. Nimetatud eksportija on seda ka mitmes kirjalikus esildises tunnistanud. Enamgi veel, “teistelt huvitatud isikutelt pärineval tõendusmaterjalil” tuginev väide viitab tegelikult sellele, et nimetatud eksportija on selektiivselt lugenud katkendit ühenduse kodumasinate tootja esildisest, kes toetab meetmeid, kuid ei valmista samasugust toodet (vt ajutise määruse põhjendusi 10 ja 104). Selles esildises teatab kodumasinate tootja, et dumpinguhinnaga import on negatiivselt mõjutanud tema muude sama valdkonna toodete müüki ühenduses. Fakt, et nimetatud tootja on väidetavalt niisuguse mõju osaliseks saanud, ei ole siiski iseenesest lõplik tõend selle kohta, et kõiki mahukaid külmikuid-sügavkülmikuid mahuga üle 400 liitri tuleks käsitleda vaatlusaluste toodetena, olenemata sellest, millisesse ülalkirjeldatud segmenti nad kuuluvad. Tegelikult tehti kindlaks, et nende kahe toote põhilised tehnilised ja füüsilised omadused on täiesti erinevad. |
| --- | --- |

(10)

Olles hoolikalt uurinud kõigi huvitatud isikute käesoleva menetlusega seotud esildisi, on uurimise käigus tõendatud, et kombineeritud ehitusega külmikute-sügavkülmikute turg jagatakse traditsiooniliselt kolmeks segmendiks: allpool asuva sügavkülmikuga külmikud (st külmik asub sügavkülmiku peal), üleval asuva sügavkülmikuga külmikud (st külmik asub sügavkülmiku all) ja side-by-side-külmikud (st kaks kõrvutiasetsevat ust). Niisugune liigitamine kolmeks selgelt eristuvaks segmendiks ei ole vaidlustatav ning on kõigile selles ärivaldkonnas tegutsejatele tuttav. Nimetatud eksportija on seda ka mitmes kirjalikus esildises tunnistanud. Enamgi veel, “teistelt huvitatud isikutelt pärineval tõendusmaterjalil” tuginev väide viitab tegelikult sellele, et nimetatud eksportija on selektiivselt lugenud katkendit ühenduse kodumasinate tootja esildisest, kes toetab meetmeid, kuid ei valmista samasugust toodet (vt ajutise määruse põhjendusi 10 ja 104). Selles esildises teatab kodumasinate tootja, et dumpinguhinnaga import on negatiivselt mõjutanud tema muude sama valdkonna toodete müüki ühenduses. Fakt, et nimetatud tootja on väidetavalt niisuguse mõju osaliseks saanud, ei ole siiski iseenesest lõplik tõend selle kohta, et kõiki mahukaid külmikuid-sügavkülmikuid mahuga üle 400 liitri tuleks käsitleda vaatlusaluste toodetena, olenemata sellest, millisesse ülalkirjeldatud segmenti nad kuuluvad. Tegelikult tehti kindlaks, et nende kahe toote põhilised tehnilised ja füüsilised omadused on täiesti erinevad.

| (11) | Seepärast leitakse, et kombineeritud ehitusega külmikute-sügavkülmikute kolme turusegmendi vahel on selge eraldusjoon. Järeldatakse, et ei ole alust laiendada vaatlusaluse toote valikut, et see hõlmaks kõiki kombineeritud ehitusega külmikuid-sügavkülmikuid, nagu taotleb kõnealune eksportija. Sellest tulenevalt lükati väide i tagasi. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast leitakse, et kombineeritud ehitusega külmikute-sügavkülmikute kolme turusegmendi vahel on selge eraldusjoon. Järeldatakse, et ei ole alust laiendada vaatlusaluse toote valikut, et see hõlmaks kõiki kombineeritud ehitusega külmikuid-sügavkülmikuid, nagu taotleb kõnealune eksportija. Sellest tulenevalt lükati väide i tagasi.

2.   Väide ii

| (12) | Väites ii taotleb eksportija konkreetse kombineeritud ehitusega külmiku-sügavkülmiku mudeli (edaspidi “kolmeukseline mudel”) väljajätmist vaatlusaluste toodete hulgast, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 12. |
| --- | --- |

(12)

Väites ii taotleb eksportija konkreetse kombineeritud ehitusega külmiku-sügavkülmiku mudeli (edaspidi “kolmeukseline mudel”) väljajätmist vaatlusaluste toodete hulgast, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 12.

| (13) | Menetluse algusest alates oli komisjon kindlaks määranud tootevaliku väliste omaduste, s.o vähemalt kahe kõrvutiasetseva pöördukse põhjal. Sellist lähenemisviisi peeti sobilikuks nii füüsiliste omaduste kui ka tarbijate arusaamade seisukohast. Füüsilistest omadustest peeti kõige silmatorkavamaks kahe kõrvutiasetseva pendelukse olemasolu. Tarbija arusaamadega seoses oli oluline fakt, et väite esitaja ise oli korduvalt turustanud ja reklaaminud kolmeukselist mudelit side-by-side-külmikuna. Komisjoni teavitati asjaolust, et tüüpilise side-by-side-külmiku sisekambrite asetus erineb kolmeukselise mudeli kambrite asetusest, kuid seda erinevust ei peetud piisavalt tähtsaks, et selle alusel kolmeukselised side-by-side-külmikud tootekirjeldusest välja arvata, sest selle kohta ei olnud esitatud otsustavat tõendusmaterjali. Tuginedes sel ajal olemas olnud teabele, teatas komisjon ajutise määruse põhjenduses 14, et “side-by-side-külmikutel puudub ühene määratlus”. |
| --- | --- |

(13)

Menetluse algusest alates oli komisjon kindlaks määranud tootevaliku väliste omaduste, s.o vähemalt kahe kõrvutiasetseva pöördukse põhjal. Sellist lähenemisviisi peeti sobilikuks nii füüsiliste omaduste kui ka tarbijate arusaamade seisukohast. Füüsilistest omadustest peeti kõige silmatorkavamaks kahe kõrvutiasetseva pendelukse olemasolu. Tarbija arusaamadega seoses oli oluline fakt, et väite esitaja ise oli korduvalt turustanud ja reklaaminud kolmeukselist mudelit side-by-side-külmikuna. Komisjoni teavitati asjaolust, et tüüpilise side-by-side-külmiku sisekambrite asetus erineb kolmeukselise mudeli kambrite asetusest, kuid seda erinevust ei peetud piisavalt tähtsaks, et selle alusel kolmeukselised side-by-side-külmikud tootekirjeldusest välja arvata, sest selle kohta ei olnud esitatud otsustavat tõendusmaterjali. Tuginedes sel ajal olemas olnud teabele, teatas komisjon ajutise määruse põhjenduses 14, et “side-by-side-külmikutel puudub ühene määratlus”.

| (14) | Selle probleemi uurimine jätkus pärast ajutiste meetmete võtmist. Ülalmainitud eksportija esitas lisatõendeid, mis toetavad side-by-side-külmikute segmendi määratlust, mis tugineb kambrite sisemisele konfiguratsioonile ja mitte uste asetusele. Pärast lõplike järelduste teatavaks tegemist hinnati sama eksportija esitatud lisatõenditele toetudes veelgi juhtivate uurimisinstituutide ja liigitusasutuste seisukohti, millest enamik liigitab side-by-side-külmikud kambrite sisemise konfiguratsiooni ja mitte uste asetuse põhjal. See viis järelduseni, et füüsiliste omaduste seisukohast ei saa kolmeukselist mudelit vaadelda side-by-side-segmendi osana, nagu on viidatud põhjenduses 10. Mis puudutab tarbija arusaamu, siis nii väite esitaja kui ühenduse tootmisharu esitasid nende vaateid toetavaid ja üksteisele vasturääkivaid tarbijauuringuid. Selles suhtes ei suudetud seega jõuda konkreetsele järeldusele kummaski suunas. |
| --- | --- |

(14)

Selle probleemi uurimine jätkus pärast ajutiste meetmete võtmist. Ülalmainitud eksportija esitas lisatõendeid, mis toetavad side-by-side-külmikute segmendi määratlust, mis tugineb kambrite sisemisele konfiguratsioonile ja mitte uste asetusele. Pärast lõplike järelduste teatavaks tegemist hinnati sama eksportija esitatud lisatõenditele toetudes veelgi juhtivate uurimisinstituutide ja liigitusasutuste seisukohti, millest enamik liigitab side-by-side-külmikud kambrite sisemise konfiguratsiooni ja mitte uste asetuse põhjal. See viis järelduseni, et füüsiliste omaduste seisukohast ei saa kolmeukselist mudelit vaadelda side-by-side-segmendi osana, nagu on viidatud põhjenduses 10. Mis puudutab tarbija arusaamu, siis nii väite esitaja kui ühenduse tootmisharu esitasid nende vaateid toetavaid ja üksteisele vasturääkivaid tarbijauuringuid. Selles suhtes ei suudetud seega jõuda konkreetsele järeldusele kummaski suunas.

| (15) | Ülalnimetatust järeldub, et kolmeukselist mudelit tuleks käsitleda allpool asuva sügavkülmikuga külmikute segmenti kuuluvana ning mitte side-by-side-külmikute segmenti kuuluvana. Seega nõustuti väitega ii. |
| --- | --- |

(15)

Ülalnimetatust järeldub, et kolmeukselist mudelit tuleks käsitleda allpool asuva sügavkülmikuga külmikute segmenti kuuluvana ning mitte side-by-side-külmikute segmenti kuuluvana. Seega nõustuti väitega ii.

| (16) | Sellest tulenevalt peeti kohaseks läbi vaadata tootevaliku määratlus, nagu see oli esitatud ajutises määruses. Seega on vaatlusaluse toote lõplik määratlus järgmine: Korea Vabariigist pärinevad kombineeritud ehitusega külmikud-sügavkülmikud, mille maht on üle 400 liitri ning mille sügavkülmik ja külmik asuvad teineteise kõrval, praegu liigitatud CN-koodi ex 8418 10 20 alla. |
| --- | --- |

(16)

Sellest tulenevalt peeti kohaseks läbi vaadata tootevaliku määratlus, nagu see oli esitatud ajutises määruses. Seega on vaatlusaluse toote lõplik määratlus järgmine: Korea Vabariigist pärinevad kombineeritud ehitusega külmikud-sügavkülmikud, mille maht on üle 400 liitri ning mille sügavkülmik ja külmik asuvad teineteise kõrval, praegu liigitatud CN-koodi ex 8418 10 20 alla.

D.   DUMPING

1.   Normaalväärtus

| (17) | Kuna märkusi ei ole esitatud, kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse normaalväärtust käsitlevad põhjendused 18–22. |
| --- | --- |

(17)

Kuna märkusi ei ole esitatud, kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse normaalväärtust käsitlevad põhjendused 18–22.

2.   Ekspordihind

| (18) | Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 23, arvutati sidusimportijate kaudu ühendusse müüdud toote ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 esimesele sõltumatule kliendile suunatud edasimüügihindade põhjal. Selles ekspordihinna arvutamisprotsessis kasutati selle äriühingu kasumimarginaali, keda peeti vaatlusaluse toote sõltumatuks importijaks. Pärast huvitatud isikutele lõpliku teabe edastamist teatas üks eksportiv tootja, et selle kasumimarginaali kindlaksmääramisel kasutatud äriühing ei olnud sõltumatu importija, vaid ühe sidusimportija esimene sõltumatu klient. Väidet uuriti nõuetekohaselt ning jõuti järeldusele, et vaatlusalust äriühingut ei võinud tõesti määratleda sõltumatu importijana. Sellest tulenevalt otsustati, et selle kasumimarginaali ei saa kasutada ekspordihindade arvutamisel. Seega tuli mõistliku kasumimarginaali kindlaksmääramisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 võtta aluseks muud andmed. Ühegi teise sõltumatu importija kasumi kohta selle uurimise käigus teavet ei saadud. Seega, võttes arvesse, et kaks vaatlusalust toodet kuuluvad samasse kodumasinate sektorisse ning asjaga seotud Korea eksportivad tootjad on samad, peeti mõistlikuks sel eesmärgil pöörduda tagasi 5 % kasumimarginaali juurde, mida kasutati mikrolaineahjude dumpinguvastase menetluse puhul. (4) |
| --- | --- |

(18)

Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 23, arvutati sidusimportijate kaudu ühendusse müüdud toote ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 esimesele sõltumatule kliendile suunatud edasimüügihindade põhjal. Selles ekspordihinna arvutamisprotsessis kasutati selle äriühingu kasumimarginaali, keda peeti vaatlusaluse toote sõltumatuks importijaks. Pärast huvitatud isikutele lõpliku teabe edastamist teatas üks eksportiv tootja, et selle kasumimarginaali kindlaksmääramisel kasutatud äriühing ei olnud sõltumatu importija, vaid ühe sidusimportija esimene sõltumatu klient. Väidet uuriti nõuetekohaselt ning jõuti järeldusele, et vaatlusalust äriühingut ei võinud tõesti määratleda sõltumatu importijana. Sellest tulenevalt otsustati, et selle kasumimarginaali ei saa kasutada ekspordihindade arvutamisel. Seega tuli mõistliku kasumimarginaali kindlaksmääramisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 võtta aluseks muud andmed. Ühegi teise sõltumatu importija kasumi kohta selle uurimise käigus teavet ei saadud. Seega, võttes arvesse, et kaks vaatlusalust toodet kuuluvad samasse kodumasinate sektorisse ning asjaga seotud Korea eksportivad tootjad on samad, peeti mõistlikuks sel eesmärgil pöörduda tagasi 5 % kasumimarginaali juurde, mida kasutati mikrolaineahjude dumpinguvastase menetluse puhul. (4)

| (19) | Täiendavate märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 23–24 ekspordihinna määramise kohta. |
| --- | --- |

(19)

Täiendavate märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 23–24 ekspordihinna määramise kohta.

3.   Võrdlus

| (20) | Vastavalt ajutise määruse põhjendusele 26, kui eksporditud mudeleid ja siseturul müüdavaid mudeleid ei olnud võimalik omavahel otseselt võrrelda, kohandati selleks, et normaalväärtuse saaks võimalikult suures osas kindlaks määrata eksportivate tootjate omamaise müügi põhjal, mõningate mudelite puhul kindlaksmääratud normaalväärtusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a, et kajastada siseturul müüdava mudeli ja eksporditava mudeli erinevate füüsiliste karakteristikute turuväärtusi. Kaks eksportivat tootjat vaidlustasid algetapis tehtud kohanduse. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt ajutise määruse põhjendusele 26, kui eksporditud mudeleid ja siseturul müüdavaid mudeleid ei olnud võimalik omavahel otseselt võrrelda, kohandati selleks, et normaalväärtuse saaks võimalikult suures osas kindlaks määrata eksportivate tootjate omamaise müügi põhjal, mõningate mudelite puhul kindlaksmääratud normaalväärtusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a, et kajastada siseturul müüdava mudeli ja eksporditava mudeli erinevate füüsiliste karakteristikute turuväärtusi. Kaks eksportivat tootjat vaidlustasid algetapis tehtud kohanduse.

| (21) | Üks eksportiv tootja väitis, et kohandamist ei oleks pidanud tegema, sest isegi kui eksporditud ja võrdluseks välja pakutud siseturul müüdavate mudelite füüsilised karakteristikud on erinevad, ei mõjuta need erinevused turuhinda. See väide tuli tagasi lükata, sest eksporditud mudelite ja võrdluseks välja pakutud siseturul müüdavate mudelite vahel leiti kuni seitse erinevust, sealhulgas sellistes olulistes aspektides nagu jää- ja veedosaator, ukse viimistlus ja temperatuurireguleerimissüsteem. Seepärast peaksid need erinevused tavalise majandusloogika järgi mõjutama nende mudelite turuväärtust. |
| --- | --- |

(21)

Üks eksportiv tootja väitis, et kohandamist ei oleks pidanud tegema, sest isegi kui eksporditud ja võrdluseks välja pakutud siseturul müüdavate mudelite füüsilised karakteristikud on erinevad, ei mõjuta need erinevused turuhinda. See väide tuli tagasi lükata, sest eksporditud mudelite ja võrdluseks välja pakutud siseturul müüdavate mudelite vahel leiti kuni seitse erinevust, sealhulgas sellistes olulistes aspektides nagu jää- ja veedosaator, ukse viimistlus ja temperatuurireguleerimissüsteem. Seepärast peaksid need erinevused tavalise majandusloogika järgi mõjutama nende mudelite turuväärtust.

| (22) | Teine eksportiv tootja, kelle esitatud füüsiliste omaduste erinevustega seotud väärtusi komisjon algetapis kohandas, et nimetatud omaduste erinevuste turuväärtust nõuetekohaselt arvesse võtta, vaidlustas sellest tuleneva arvutuse. Pärast lõpliku teabe edastamist viitas nimetatud äriühing mõningatele elementidele komisjoni lähenemisviisis, mis võivad moonutada sel moel arvutatud normaalväärtust, ja nõudis eksporditud mudelite normaalväärtuse arvutamist ilma vastavat omamaist müüki arvesse võtmata. Väidet uuriti ning jõuti järeldusele, et kohandused, mida komisjon oli teinud äriühingu esitatud füüsilisi omadusi käsitlevas väites, võisid viia normaalväärtuse moonutamiseni Seetõttu otsustati selle äriühingu puhul arvutada normaalväärtused juhtudel, kui ei ole võimalik omavahel võrrelda eksporditud mudeleid ja siseturul müüdavaid mudeleid, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. |
| --- | --- |

(22)

Teine eksportiv tootja, kelle esitatud füüsiliste omaduste erinevustega seotud väärtusi komisjon algetapis kohandas, et nimetatud omaduste erinevuste turuväärtust nõuetekohaselt arvesse võtta, vaidlustas sellest tuleneva arvutuse. Pärast lõpliku teabe edastamist viitas nimetatud äriühing mõningatele elementidele komisjoni lähenemisviisis, mis võivad moonutada sel moel arvutatud normaalväärtust, ja nõudis eksporditud mudelite normaalväärtuse arvutamist ilma vastavat omamaist müüki arvesse võtmata. Väidet uuriti ning jõuti järeldusele, et kohandused, mida komisjon oli teinud äriühingu esitatud füüsilisi omadusi käsitlevas väites, võisid viia normaalväärtuse moonutamiseni Seetõttu otsustati selle äriühingu puhul arvutada normaalväärtused juhtudel, kui ei ole võimalik omavahel võrrelda eksporditud mudeleid ja siseturul müüdavaid mudeleid, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.

| (23) | Kõik kolm eksportivat tootjat vaidlustasid esialgse otsuse keelduda algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti g alusel nõutud kohandamisest seoses omamaise müügiga seotud väidetavate krediidikuludega. Kolm eksportijat tõid põhjenduseks selle, et kasutatud krediiditingimused on lepinguga sõlminud ja kehtestanud teised äriühingud. Samuti tõendati, et arveid saab siduda maksetega. Eelmainitut silmas pidades leiti, et omamaised krediidikulud mõjutavad algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt nõutavat hindade võrreldavust, ning sellest tulenevalt otsustati neid kulusid kohandada. |
| --- | --- |

(23)

Kõik kolm eksportivat tootjat vaidlustasid esialgse otsuse keelduda algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti g alusel nõutud kohandamisest seoses omamaise müügiga seotud väidetavate krediidikuludega. Kolm eksportijat tõid põhjenduseks selle, et kasutatud krediiditingimused on lepinguga sõlminud ja kehtestanud teised äriühingud. Samuti tõendati, et arveid saab siduda maksetega. Eelmainitut silmas pidades leiti, et omamaised krediidikulud mõjutavad algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt nõutavat hindade võrreldavust, ning sellest tulenevalt otsustati neid kulusid kohandada.

| (24) | Üks eksportiv tootja taotles oma sidusimportijate kahjustatud ja/või rikkis toodete müügi arvestamata jätmist dumpingu arvutamisel. Kõnealust müüki, mis moodustas väga väikese osa äriühingu müügist ühenduse turul, kajastati eraldi aruandluses ning kontrolliti kohapeal. Oli tõendatud, et kõnealune müük on tõesti seotud rikkis ja kahjustatud toodetega ning et nende toodete tarbijad ja hinnad olid tavalise müügiga võrreldes täiesti eraldi seisvad. Pidades silmas võrreldava müügi puudumist äriühingu siseturul, ei saanud kõnealust müüki reaalselt võrrelda. Seepärast nõustuti selle väitega. |
| --- | --- |

(24)

Üks eksportiv tootja taotles oma sidusimportijate kahjustatud ja/või rikkis toodete müügi arvestamata jätmist dumpingu arvutamisel. Kõnealust müüki, mis moodustas väga väikese osa äriühingu müügist ühenduse turul, kajastati eraldi aruandluses ning kontrolliti kohapeal. Oli tõendatud, et kõnealune müük on tõesti seotud rikkis ja kahjustatud toodetega ning et nende toodete tarbijad ja hinnad olid tavalise müügiga võrreldes täiesti eraldi seisvad. Pidades silmas võrreldava müügi puudumist äriühingu siseturul, ei saanud kõnealust müüki reaalselt võrrelda. Seepärast nõustuti selle väitega.

| (25) | Sama eksportiv tootja vaidlustas komisjoni esialgse otsuse lükata tagasi algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti e kohaseks ekspordihinna kohandamiseks esitatud mereveokulud. Esitatud mereveokulud lükati tagasi, sest nende kohta esitas eksportijale arveid seotud äriühing. Eksportiv tootja tõendas nüüd, et seotud äriühing on logistikaüksus, kes tellis veoteenuseid lepingu alusel sõltumatutelt laevandusettevõtjatelt. Lisaks tõendati, et seotud äriühing esitas eksportijale arve lasti tegeliku maksumuse kohta vastavalt sõltumatutelt laevandusettevõtjatelt saadud arvele, millele oli lisatud mõistlik juurdehindlus seotud äriühingu teenuste eest. Seepärast otsustati, et esitatud mereveokulusid saab pidada usaldusväärseks, ning arvutusi muudeti vastavalt. |
| --- | --- |

(25)

Sama eksportiv tootja vaidlustas komisjoni esialgse otsuse lükata tagasi algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti e kohaseks ekspordihinna kohandamiseks esitatud mereveokulud. Esitatud mereveokulud lükati tagasi, sest nende kohta esitas eksportijale arveid seotud äriühing. Eksportiv tootja tõendas nüüd, et seotud äriühing on logistikaüksus, kes tellis veoteenuseid lepingu alusel sõltumatutelt laevandusettevõtjatelt. Lisaks tõendati, et seotud äriühing esitas eksportijale arve lasti tegeliku maksumuse kohta vastavalt sõltumatutelt laevandusettevõtjatelt saadud arvele, millele oli lisatud mõistlik juurdehindlus seotud äriühingu teenuste eest. Seepärast otsustati, et esitatud mereveokulusid saab pidada usaldusväärseks, ning arvutusi muudeti vastavalt.

| (26) | Peale tehtud kohanduste, nagu on sätestatud käesoleva määruse põhjendustes 22–25, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjenduste 25–30 sisu seoses normaalväärtuse ja ekspordihindade võrdlusega. |
| --- | --- |

(26)

Peale tehtud kohanduste, nagu on sätestatud käesoleva määruse põhjendustes 22–25, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjenduste 25–30 sisu seoses normaalväärtuse ja ekspordihindade võrdlusega.

4.   Dumpingumarginaal

| (27) | Kõik kolm äriühingut vaidlustasid komisjoni kasutatud metoodika dumpingumarginaali arvutamiseks. Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 31–34, et kajastada dumpingu arvutamisel ekspordihindade olulisi erinevusi, mis moodustasid eri piirkondades kindla skeemi, ja kuna kaalutud keskmiste normaalväärtuste võrdlus kaalutud keskmiste ekspordihindadega või üksikute ekspordi- ja omamaiste müügitehingute võrdlus ei oleks kajastanud dumpingu täielikku ulatust, võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust kõigi üksikute ühendusse suunatud eksporditehingute hindadega. Kõigi kolme eksportiva tootja puhul leidsid kinnitust märkimisväärsed piirkondlikud erinevused müügihinnas ning see, et ajutise määruse põhjendustes 31–34 juba sätestatud põhjustel oli tõesti alust võrrelda kaalutud keskmist normaalväärtust kõigi üksikute ühendusse suunatud eksporditehingute hindadega. Seepärast lükatakse eksportivate tootjate väited tagasi. |
| --- | --- |

(27)

Kõik kolm äriühingut vaidlustasid komisjoni kasutatud metoodika dumpingumarginaali arvutamiseks. Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 31–34, et kajastada dumpingu arvutamisel ekspordihindade olulisi erinevusi, mis moodustasid eri piirkondades kindla skeemi, ja kuna kaalutud keskmiste normaalväärtuste võrdlus kaalutud keskmiste ekspordihindadega või üksikute ekspordi- ja omamaiste müügitehingute võrdlus ei oleks kajastanud dumpingu täielikku ulatust, võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust kõigi üksikute ühendusse suunatud eksporditehingute hindadega. Kõigi kolme eksportiva tootja puhul leidsid kinnitust märkimisväärsed piirkondlikud erinevused müügihinnas ning see, et ajutise määruse põhjendustes 31–34 juba sätestatud põhjustel oli tõesti alust võrrelda kaalutud keskmist normaalväärtust kõigi üksikute ühendusse suunatud eksporditehingute hindadega. Seepärast lükatakse eksportivate tootjate väited tagasi.

| (28) | Eespool sätestatud kohandusi arvestades ja pärast mõningate arvutusvigade parandamist on lõplikult määratletud dumpingumäär, väljendatuna protsendina CIF-netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, järgmine:






  Daewoo Electronics Corporation | 3,4 % |
| --- | --- | --- |
| LG Electronics Corporation | 12,2 % |
| Samsung Electronics Corporation | minimaalne |

(28)

Eespool sätestatud kohandusi arvestades ja pärast mõningate arvutusvigade parandamist on lõplikult määratletud dumpingumäär, väljendatuna protsendina CIF-netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, järgmine:

Daewoo Electronics Corporation

3,4 %

LG Electronics Corporation

12,2 %

Samsung Electronics Corporation

minimaalne

E.   ÜHENDUSE TOOTMINE JA ÜHENDUSE TOOTMISHARU

| (29) | Konkreetselt sellega seoses ei ole esitatud uut ja põhjendatud teavet ega vastuväiteid ning seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 37–40. |
| --- | --- |

(29)

Konkreetselt sellega seoses ei ole esitatud uut ja põhjendatud teavet ega vastuväiteid ning seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 37–40.

F.   KAHJU

| (30) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist vaadati läbi tootevaliku määratlus, nagu on selgitatud põhjenduses 16. Vastavalt sellele on kolmeukselise mudeliga seotud andmed kahju analüüsimisel kõrvale jäetud. Igal juhul tuleks märkida, et uurimisperioodil ei tootnud ühenduse tootmisharu seda tüüpi toodet ja Korea Vabariigist pärinevate kolme uksega mudelite impordi maht ühendusse oli tühine. |
| --- | --- |

(30)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist vaadati läbi tootevaliku määratlus, nagu on selgitatud põhjenduses 16. Vastavalt sellele on kolmeukselise mudeliga seotud andmed kahju analüüsimisel kõrvale jäetud. Igal juhul tuleks märkida, et uurimisperioodil ei tootnud ühenduse tootmisharu seda tüüpi toodet ja Korea Vabariigist pärinevate kolme uksega mudelite impordi maht ühendusse oli tühine.

| (31) | Kuna leiti, et Samsung Electronics Corporation’i (edaspidi “Samsung”) dumpingumarginaal oli uurimisperioodi jooksul minimaalne (vt põhjendust 28), on vaja eristada nimetatud import muust Korea Vabariigist pärinevast impordist. Viimasele viidatakse edaspidi kui “dumpinguhinnaga impordile”. Ajutise määruse põhjendused 44–47 asendatakse seega järgmiste kaalutlustega. Konfidentsiaalsuse säilitamiseks esitatakse kahe järelejäänud Korea tootja importi puudutavad andmed indekseeritud vormingus. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korea Vabariigist pärineva dumpinguhinnaga impordi maht (ühikut) | ei saa avaldada |
| Indeks (2002=100) | 100 | 183 | 336 | 366 |
| Korea Vabariigist pärineva dumpinguhinnaga impordi turuosa | ei saa avaldada |
| Indeks (2002=100) | 100 | 121 | 164 | 170 |
| Korea Vabariigist pärineva dumpinguhinnaga impordi hinnad (EUR/ühik) | ei saa avaldada |
| Indeks (2002=100) | 100 | 92 | 95 | 95 |

(31)

Kuna leiti, et Samsung Electronics Corporation’i (edaspidi “Samsung”) dumpingumarginaal oli uurimisperioodi jooksul minimaalne (vt põhjendust 28), on vaja eristada nimetatud import muust Korea Vabariigist pärinevast impordist. Viimasele viidatakse edaspidi kui “dumpinguhinnaga impordile”. Ajutise määruse põhjendused 44–47 asendatakse seega järgmiste kaalutlustega. Konfidentsiaalsuse säilitamiseks esitatakse kahe järelejäänud Korea tootja importi puudutavad andmed indekseeritud vormingus.

2002

2003

2004

IP

Korea Vabariigist pärineva dumpinguhinnaga impordi maht (ühikut)

ei saa avaldada

Indeks (2002=100)

100

183

336

366

Korea Vabariigist pärineva dumpinguhinnaga impordi turuosa

ei saa avaldada

Indeks (2002=100)

100

121

164

170

Korea Vabariigist pärineva dumpinguhinnaga impordi hinnad (EUR/ühik)

ei saa avaldada

Indeks (2002=100)

100

92

95

95

| (32) | Sellele tuginedes suurenes dumpinguhinnaga import hüppeliselt (266 %) 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Aastatel 2002–2003 kerkis see 83 %, 2004. aastal veel 153 protsendipunkti ning uurimisperioodil veel 30 protsendipunkti. Uurimisperioodi jooksul püsis dumpinguhinnaga impordi maht vahemikus 180 000 ja 250 000 ühikut. |
| --- | --- |

(32)

Sellele tuginedes suurenes dumpinguhinnaga import hüppeliselt (266 %) 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Aastatel 2002–2003 kerkis see 83 %, 2004. aastal veel 153 protsendipunkti ning uurimisperioodil veel 30 protsendipunkti. Uurimisperioodi jooksul püsis dumpinguhinnaga impordi maht vahemikus 180 000 ja 250 000 ühikut.

| (33) | Dumpinguhinnaga impordi vastav turuosa kasvas ligikaudu 20 protsendipunkti 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, jõudes uurimisperioodil tasemeni 42–50 %. Indeksites väljendatuna kasvas turuosa 2003. aastal 21 %, veel 43 protsendipunkti 2004. aastal ja 6 protsendipunkti uurimisperioodil. Kokkuvõttes kasvas turuosa 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 70 %. |
| --- | --- |

(33)

Dumpinguhinnaga impordi vastav turuosa kasvas ligikaudu 20 protsendipunkti 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, jõudes uurimisperioodil tasemeni 42–50 %. Indeksites väljendatuna kasvas turuosa 2003. aastal 21 %, veel 43 protsendipunkti 2004. aastal ja 6 protsendipunkti uurimisperioodil. Kokkuvõttes kasvas turuosa 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 70 %.

| (34) | Viimaks, dumpinguhinnaga impordi keskmine hind alanes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ligikaudu 5 % ning mudelite omavahelisel võrdlemisel selgub, et dumpinguhinnaga import toimus ühenduse tootmisharu hindadest 34,4–42 % madalamate hindadega olenevalt asjaomasest eksportijast. |
| --- | --- |

(34)

Viimaks, dumpinguhinnaga impordi keskmine hind alanes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ligikaudu 5 % ning mudelite omavahelisel võrdlemisel selgub, et dumpinguhinnaga import toimus ühenduse tootmisharu hindadest 34,4–42 % madalamate hindadega olenevalt asjaomasest eksportijast.

| (35) | Samamoodi asendatakse ajutise määruse põhjendus 68 järgmisega. Korea Vabariigist pärineva vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht suurenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal märkimisväärselt 266 % ning dumpinguhinnaga impordi vastav turuosa kasvas 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ligikaudu 20 protsendipunkti. Dumpinguhinnaga impordi keskmine hind oli püsivalt madalam kui ühenduse tootmisharu hinnad vaatlusalusel perioodil. Kaalutud keskmise võrdlemisel mudelite kaupa selgub, et dumpinguhinnaga import oli ühenduse tootmisharu hindadest 34,4–42 % madalama hinnaga olenevalt asjaomasest eksportijast, samas kui teatud mudelite puhul oli hinna allalöömine veelgi suurem. |
| --- | --- |

(35)

Samamoodi asendatakse ajutise määruse põhjendus 68 järgmisega. Korea Vabariigist pärineva vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht suurenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal märkimisväärselt 266 % ning dumpinguhinnaga impordi vastav turuosa kasvas 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ligikaudu 20 protsendipunkti. Dumpinguhinnaga impordi keskmine hind oli püsivalt madalam kui ühenduse tootmisharu hinnad vaatlusalusel perioodil. Kaalutud keskmise võrdlemisel mudelite kaupa selgub, et dumpinguhinnaga import oli ühenduse tootmisharu hindadest 34,4–42 % madalama hinnaga olenevalt asjaomasest eksportijast, samas kui teatud mudelite puhul oli hinna allalöömine veelgi suurem.

| (36) | Kahju kohta ei ole esitatud uut ja põhjendatud teavet ega vastuväiteid ning seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 41–71, erandiks on põhjendused 44–47 ja põhjendus 68, mida on käsitletud eespool. |
| --- | --- |

(36)

Kahju kohta ei ole esitatud uut ja põhjendatud teavet ega vastuväiteid ning seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 41–71, erandiks on põhjendused 44–47 ja põhjendus 68, mida on käsitletud eespool.

G.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (37) | Nagu on märgitud eespool, tehti kindlaks, et Samsungi dumpingumarginaal oli uurimisperioodil minimaalne. Siiski langesid dumpinguhinnaga impordi hüppeline suurenemine 266 % 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, vastava turuosa suurenemine ligikaudu 20 protsendipunkti võrra ja hinna allalöömine kokku ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemisega. |
| --- | --- |

(37)

Nagu on märgitud eespool, tehti kindlaks, et Samsungi dumpingumarginaal oli uurimisperioodil minimaalne. Siiski langesid dumpinguhinnaga impordi hüppeline suurenemine 266 % 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, vastava turuosa suurenemine ligikaudu 20 protsendipunkti võrra ja hinna allalöömine kokku ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemisega.

2.   Muude faktorite mõju

| (38) | Kuna Samsungi dumpingumarginaal oli uurimisperioodi jooksul minimaalne, oli vaja kindlaks teha, kas Samsungi import võis sellest hoolimata tekitada mingisugust kahju ühenduse tootmisharule. Konfidentsiaalsuse säilitamiseks esitatakse Samsungit puudutavad andmed indekseeritud vormingus. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samsungi impordi maht (ühik) | ei saa avaldada |
| Indeks (2002=100) | 100 | 156 | 183 | 188 |
| Samsungi impordi turuosa | ei saa avaldada |
| Indeks (2002=100) | 100 | 103 | 90 | 88 |
| Samsungi impordi hinnad (EUR/ühik) | ei saa avaldada |
| Indeks (2002=100) | 100 | 87 | 86 | 86 |

(38)

Kuna Samsungi dumpingumarginaal oli uurimisperioodi jooksul minimaalne, oli vaja kindlaks teha, kas Samsungi import võis sellest hoolimata tekitada mingisugust kahju ühenduse tootmisharule. Konfidentsiaalsuse säilitamiseks esitatakse Samsungit puudutavad andmed indekseeritud vormingus.

2002

2003

2004

IP

Samsungi impordi maht (ühik)

ei saa avaldada

Indeks (2002=100)

100

156

183

188

Samsungi impordi turuosa

ei saa avaldada

Indeks (2002=100)

100

103

90

88

Samsungi impordi hinnad (EUR/ühik)

ei saa avaldada

Indeks (2002=100)

100

87

86

86

| (39) | Samsungi impordi maht suurenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 88 %. Täpsemalt kerkis see aastatel 2002–2003 56 %, veel 27 protsendipunkti 2004. aastal ning veel 5 protsendipunkti uurimisperioodil. Uurimisperioodil püsis Samsungi impordi maht 100 000 ja 170 000 ühiku vahel. |
| --- | --- |

(39)

Samsungi impordi maht suurenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 88 %. Täpsemalt kerkis see aastatel 2002–2003 56 %, veel 27 protsendipunkti 2004. aastal ning veel 5 protsendipunkti uurimisperioodil. Uurimisperioodil püsis Samsungi impordi maht 100 000 ja 170 000 ühiku vahel.

| (40) | Samsungilt pärineva impordi vastav turuosa vähenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ligikaudu 5 protsendipunkti võrra ja oli uurimisperioodil 28–36 %. Indeksites väljendatuna kasvas turuosa 2003. aastal 3 %, kuid vähenes siis 2004. aastal 13 protsendipunkti ja veel 2 protsendipunkti uurimisperioodil. Kokkuvõttes vähenes turuosa 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 12 %. |
| --- | --- |

(40)

Samsungilt pärineva impordi vastav turuosa vähenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ligikaudu 5 protsendipunkti võrra ja oli uurimisperioodil 28–36 %. Indeksites väljendatuna kasvas turuosa 2003. aastal 3 %, kuid vähenes siis 2004. aastal 13 protsendipunkti ja veel 2 protsendipunkti uurimisperioodil. Kokkuvõttes vähenes turuosa 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 12 %.

| (41) | Samsungilt pärineva impordi keskmine hind alanes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ligikaudu 14 % ja mudelite kaupa võrdlemisel selgub, et Samsungilt pärineva import toimus ühenduse tootmisharu hindadest 34,1 % madalamate hindadega. |
| --- | --- |

(41)

Samsungilt pärineva impordi keskmine hind alanes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ligikaudu 14 % ja mudelite kaupa võrdlemisel selgub, et Samsungilt pärineva import toimus ühenduse tootmisharu hindadest 34,1 % madalamate hindadega.

| (42) | Võttes arvesse Samsungilt pärineva impordi mahu kasvu ja tuvastatud hinna allalöömist, ei saa välistada, et nimetatud import aitas kaasa ühenduse tootmisharule osaks saanud kahju tekitamisele. Siiski täheldati, et: i) Samsungilt pärinev import suurenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal tunduvalt aeglasemalt kui muu Korea Vabariigist pärinev import; ii) võrreldes muu Korea impordiga, kaotas Samsungilt pärinev import 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ligikaudu 5 protsendipunkti ulatuses turuosa; iii) sellest tulenev Samsungilt pärineva importühenduse turul oli uurimisperioodil nii mahu kui turuosa suhtes oluliselt väiksem kui muu Koreast lähtuv import; ja iv) hinna võrdlemine mudelite kaupa näitas, et Samsungi hinnad, kuigi madalamad kui ühenduse tootmisharu omad, olid stabiilselt kõrgemad kui muu Korea impordi hinnad. |
| --- | --- |

(42)

Võttes arvesse Samsungilt pärineva impordi mahu kasvu ja tuvastatud hinna allalöömist, ei saa välistada, et nimetatud import aitas kaasa ühenduse tootmisharule osaks saanud kahju tekitamisele. Siiski täheldati, et: i) Samsungilt pärinev import suurenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal tunduvalt aeglasemalt kui muu Korea Vabariigist pärinev import; ii) võrreldes muu Korea impordiga, kaotas Samsungilt pärinev import 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ligikaudu 5 protsendipunkti ulatuses turuosa; iii) sellest tulenev Samsungilt pärineva importühenduse turul oli uurimisperioodil nii mahu kui turuosa suhtes oluliselt väiksem kui muu Koreast lähtuv import; ja iv) hinna võrdlemine mudelite kaupa näitas, et Samsungi hinnad, kuigi madalamad kui ühenduse tootmisharu omad, olid stabiilselt kõrgemad kui muu Korea impordi hinnad.

| (43) | Sellest tulenevalt järeldatakse, et Samsungilt pärinev import aitas kaasa ühenduse tootmisharule osaks saanud kahju tekitamisele, kuid oluliselt vähemal määral, kui kahe ülejäänud Korea tootja dumpinguhinnaga import. Samsungilt pärineva impordiga seostatavat mõju ei peeta seega piisavaks, et lõhkuda põhjuslikku ahelat dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule osaks langenud kahju vahel. |
| --- | --- |

(43)

Sellest tulenevalt järeldatakse, et Samsungilt pärinev import aitas kaasa ühenduse tootmisharule osaks saanud kahju tekitamisele, kuid oluliselt vähemal määral, kui kahe ülejäänud Korea tootja dumpinguhinnaga import. Samsungilt pärineva impordiga seostatavat mõju ei peeta seega piisavaks, et lõhkuda põhjuslikku ahelat dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule osaks langenud kahju vahel.

| (44) | Uut ja põhjendatud teavet ega vastuväiteid ei ole esitatud ning seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 72–96, erandiks on põhjenduse 73 esimene lause, nagu esitatud eespool. |
| --- | --- |

(44)

Uut ja põhjendatud teavet ega vastuväiteid ei ole esitatud ning seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 72–96, erandiks on põhjenduse 73 esimene lause, nagu esitatud eespool.

H.   ÜHENDUSE HUVID

| (45) | Konkreetselt sellega seoses ei ole esitatud uut ja põhjendatud teavet ega vastuväiteid ning seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 97–114. |
| --- | --- |

(45)

Konkreetselt sellega seoses ei ole esitatud uut ja põhjendatud teavet ega vastuväiteid ning seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 97–114.

I.   LÕPLIKUD MEETMED

| (46) | Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades ja vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 tuleks lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestada tuvastatud dumpingumarginaalide tasemel, kuid see ei tohiks ületada ajutise määruse põhjenduses 119 esitatud ja käesolevas määruses kinnitatud kahjumarginaali. Kuna kahjumarginaalid olid dumpingumarginaalidest alati kõrgemad, peaksid meetmed põhinema viimastel. |
| --- | --- |

(46)

Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades ja vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 tuleks lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestada tuvastatud dumpingumarginaalide tasemel, kuid see ei tohiks ületada ajutise määruse põhjenduses 119 esitatud ja käesolevas määruses kinnitatud kahjumarginaali. Kuna kahjumarginaalid olid dumpingumarginaalidest alati kõrgemad, peaksid meetmed põhinema viimastel.

| (47) | Lõplikud tollimaksud on seega järgmised:








  Äriühing | Kahjumarginaal | Dumpingumarginaal | Kavandatud dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Daewoo Electronics Corporation | 98,5 % | 3,4 % | 3,4 % |
| LG Electronics Corporation | 74,8 % | 12,2 % | 12,2 % |
| Samsung Electronics Corporation | 66,3 % | minimaalne | 0 % |
| Kõik teised äriühingud | 98,5 % | 12,2 % | 12,2 % |

(47)

Lõplikud tollimaksud on seega järgmised:

Äriühing

Kahjumarginaal

Dumpingumarginaal

Kavandatud dumpinguvastane tollimaks

Daewoo Electronics Corporation

98,5 %

3,4 %

3,4 %

LG Electronics Corporation

74,8 %

12,2 %

12,2 %

Samsung Electronics Corporation

66,3 %

minimaalne

0 %

Kõik teised äriühingud

98,5 %

12,2 %

12,2 %

J.   AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE

| (48) | Korea Vabariigi eksportivate tootjate puhul avastatud dumpingumarginaalide suurust ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes peetakse vajalikuks ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad lõplikult sisse nõuda vastavalt kehtestatud lõplike tollimaksude määrale. Kuna kolmeukseline mudel on nüüd tootevalikust välja jäetud (vt põhjendusi 12–16) ja lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest madalamad, vabastatakse kolmeukselise mudeli impordi puhul algselt tagatiseks antud summad või need algselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(48)

Korea Vabariigi eksportivate tootjate puhul avastatud dumpingumarginaalide suurust ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes peetakse vajalikuks ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad lõplikult sisse nõuda vastavalt kehtestatud lõplike tollimaksude määrale. Kuna kolmeukseline mudel on nüüd tootevalikust välja jäetud (vt põhjendusi 12–16) ja lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest madalamad, vabastatakse kolmeukselise mudeli impordi puhul algselt tagatiseks antud summad või need algselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksumäära.

| (49) | Uurimisel tehtud järelduste põhjal kehtestati käesolevas määruses sätestatud äriühingute individuaalsed dumpinguvastased tollimaksumäärad. Seega kajastavad need uurimise käigus kõnealuste äriühingute puhul tuvastatud olukorda. Neid tollimaksumäärasid (vastupidiselt kogu riigi suhtes kehtestatud tollimaksumäärale, mida kohaldatakse kõigi ülejäänud äriühingute suhtes) kohaldatakse üksnes asjaomasest riigist lähtuva ning nimetatud äriühingute ja seega ka konkreetsete juriidiliste isikute toodetud toodete impordi suhtes. Käesolevad soodusmaksumäärad ei kehti imporditavate toodete suhtes, mida toodavad äriühingud, kelle nime ja aadressi ei ole esitatud käesoleva määruse regulatiivosas, kaasa arvatud määruses nimetatud sidusettevõtjad, ning nende suhtes rakendatakse kõigi ülejäänud äriühingute puhul kehtivat maksumäära. |
| --- | --- |

(49)

Uurimisel tehtud järelduste põhjal kehtestati käesolevas määruses sätestatud äriühingute individuaalsed dumpinguvastased tollimaksumäärad. Seega kajastavad need uurimise käigus kõnealuste äriühingute puhul tuvastatud olukorda. Neid tollimaksumäärasid (vastupidiselt kogu riigi suhtes kehtestatud tollimaksumäärale, mida kohaldatakse kõigi ülejäänud äriühingute suhtes) kohaldatakse üksnes asjaomasest riigist lähtuva ning nimetatud äriühingute ja seega ka konkreetsete juriidiliste isikute toodetud toodete impordi suhtes. Käesolevad soodusmaksumäärad ei kehti imporditavate toodete suhtes, mida toodavad äriühingud, kelle nime ja aadressi ei ole esitatud käesoleva määruse regulatiivosas, kaasa arvatud määruses nimetatud sidusettevõtjad, ning nende suhtes rakendatakse kõigi ülejäänud äriühingute puhul kehtivat maksumäära.

| (50) | Taotlused nende individuaalsete äriühingu dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamiseks (nt pärast üksuse nime muutmist või uute tootmis- või müügiüksuste loomist) tuleb adresseerida komisjonile viivitamata koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või muutusega tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid, |
| --- | --- |

(50)

Taotlused nende individuaalsete äriühingu dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamiseks (nt pärast üksuse nime muutmist või uute tootmis- või müügiüksuste loomist) tuleb adresseerida komisjonile viivitamata koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või muutusega tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Korea Vabariigist pärinevate side-by-side-külmikute suhtes, mille all mõistetakse kombineeritud ehitusega külmikuid-sügavkülmikuid, mille maht ületab 400 liitrit ja mille sügavkülmik ja külmik asuvad üksteise kõrval ja mis praegu kuuluvad CN-koodi ex 8418 10 20 (TARICi kood 8418102091) alla, kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool esitatud tabelis loetletud äriühingute valmistatavate toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

| Äriühing | Dumpingu-vastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Daewoo Electronics Corporation, 686 Ahyeon-dong, Mapo-gu, Seoul | 3,4 % | A733 |
| LG Electronics Corporation, LG Twin Towers, 20, Yeouido-dong, Yeongdeungpo-gu, Seoul | 12,2 % | A734 |
| Samsung Electronics Corporation, Samsung Main Bldg, 250, 2-ga, Taepyeong-ro, Jung-gu, Seoul | 0 % | A735 |
| Kõik teised äriühingud | 12,2 % | A999 |

Äriühing

Dumpingu-vastane tollimaks (%)

TARICi lisakood

Daewoo Electronics Corporation, 686 Ahyeon-dong, Mapo-gu, Seoul

3,4 %

A733

LG Electronics Corporation, LG Twin Towers, 20, Yeouido-dong, Yeongdeungpo-gu, Seoul

12,2 %

A734

Samsung Electronics Corporation, Samsung Main Bldg, 250, 2-ga, Taepyeong-ro, Jung-gu, Seoul

0 %

A735

Kõik teised äriühingud

12,2 %

A999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

1.   Vabastatakse määruse (EÜ) nr 355/2006 alusel ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena tagatiseks antud summad Samsung Electronics Corporation’i toodetud side-by-side-külmikute (mille all mõistetakse kombineeritud ehitusega külmikuid-sügavkülmikuid, mille maht ületab 400 liitrit, millel on kaks kõrvutiasetsevat välisust ja mis praegu kuuluvad CN-koodi ex 8418 10 20 alla) impordi suhtes.

2.   Vabastatakse määruse (EÜ) nr 355/2006 alusel ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena tagatiseks antud summad Korea Vabariigist pärinevate selliste kombineeritud ehitusega külmikute-sügavkülmikute impordi suhtes, mille maht ületab 400 liitrit ning mille ülal paikneval külmikuosal on kaks ust ja all paikneval sügavkülmikuosal on üks uks (kuuluvad CN-koodi ex 8418 10 20 alla).

3.   Määruse (EÜ) nr 355/2006 alusel Korea Vabariigist pärinevate side-by-side-külmikute (mille all mõistetakse kombineeritud ehitusega külmikuid-sügavkülmikuid, mille maht ületab 400 liitrit, mille sügavkülmik ja külmik asuvad üksteise kõrval ja mis praegu kuuluvad CN-koodi ex 8418 10 20 alla) impordi suhtes ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse. Vabastatakse tagatiseks antud summad, mis ületavad artiklis 1 sätestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. august 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

E. TUOMIOJA

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 135, 2.6.2005, lk 4.

2

(3)  ELT L 59, 1.3.2006, lk 12.

3

(4)  Vt nõukogu määrust (EÜ) nr 2041/2000 (EÜT L 244, 29.9.2000, lk 33, põhjendus 26).

4

---

| 31.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 236/18 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 236/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1290/2006,

30. august 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 31. augustil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. august 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 30. augusti 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 87,3 |
| 068 | 147,1 |
| 999 | 117,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 68,9 |
| 999 | 68,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 72,3 |
| 999 | 72,3 |
| 0805 50 10 | 388 | 69,0 |
| 524 | 44,8 |
| 528 | 53,6 |
| 999 | 55,8 |
| 0806 10 10 | 052 | 82,4 |
| 220 | 123,4 |
| 624 | 139,0 |
| 999 | 114,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 86,9 |
| 400 | 90,8 |
| 508 | 79,8 |
| 512 | 93,3 |
| 528 | 77,4 |
| 720 | 82,6 |
| 800 | 140,1 |
| 804 | 100,8 |
| 999 | 94,0 |
| 0808 20 50 | 052 | 124,0 |
| 388 | 86,5 |
| 999 | 105,3 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 117,3 |
| 096 | 12,8 |
| 999 | 65,1 |
| 0809 40 05 | 052 | 96,4 |
| 066 | 47,1 |
| 098 | 45,7 |
| 624 | 150,3 |
| 999 | 84,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

87,3

068

147,1

999

117,2

0707 00 05

052

68,9

999

68,9

0709 90 70

052

72,3

999

72,3

0805 50 10

388

69,0

524

44,8

528

53,6

999

55,8

0806 10 10

052

82,4

220

123,4

624

139,0

999

114,9

0808 10 80

388

86,9

400

90,8

508

79,8

512

93,3

528

77,4

720

82,6

800

140,1

804

100,8

999

94,0

0808 20 50

052

124,0

388

86,5

999

105,3

0809 30 10, 0809 30 90

052

117,3

096

12,8

999

65,1

0809 40 05

052

96,4

066

47,1

098

45,7

624

150,3

999

84,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 31.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 236/20 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 236/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1291/2006,

30. august 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 795/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 sätestatud ühtse otsemaksete kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 29. septembri 2003. aasta nõukogu määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001, (1) eriti selle artikli 145 punkte c ja d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 795/2004 (2) on kehtestatud alates 2005. aastast kohaldatava ühtse otsemaksete kava rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 795/2004 (2) on kehtestatud alates 2005. aastast kohaldatava ühtse otsemaksete kava rakenduseeskirjad.

| (2) | Kõnealuse kava halduslik ja rakenduslik kohaldamine riiklikul tasandil on näidanud, et kava teatavates osades esineb vajadus veelgi üksikasjalikemate eeskirjade järele ning et teatavates muudes osades on olemasolevaid eeskirju vaja selgitada ja kohandada. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse kava halduslik ja rakenduslik kohaldamine riiklikul tasandil on näidanud, et kava teatavates osades esineb vajadus veelgi üksikasjalikemate eeskirjade järele ning et teatavates muudes osades on olemasolevaid eeskirju vaja selgitada ja kohandada.

| (3) | Selleks et hõlbustada põllumajandustootjatele toetuseõiguste üleandmist, tuleks ette näha õiguste tükeldumine ilma maata ja nende üleandmine. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et hõlbustada põllumajandustootjatele toetuseõiguste üleandmist, tuleks ette näha õiguste tükeldumine ilma maata ja nende üleandmine.

| (4) | Juhul kui toetuseõiguseid, mille ühikuväärtust on riigi varu võrdlussummadega suurendatud üle 20 %, ei ole kasutatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 42 lõike 8 teise lõiguga, läheb riigi varusse viivitamata tagasi üksnes väärtuse suurendamine. |
| --- | --- |

(4)

Juhul kui toetuseõiguseid, mille ühikuväärtust on riigi varu võrdlussummadega suurendatud üle 20 %, ei ole kasutatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 42 lõike 8 teise lõiguga, läheb riigi varusse viivitamata tagasi üksnes väärtuse suurendamine.

| (5) | Haldusaktide ja kohtumääruste alusel põllumajandustootjale riigi varust hüvitiseks eraldatud õiguste suhtes ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 42 lõike 8 kohaseid piiranguid. |
| --- | --- |

(5)

Haldusaktide ja kohtumääruste alusel põllumajandustootjale riigi varust hüvitiseks eraldatud õiguste suhtes ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 42 lõike 8 kohaseid piiranguid.

| (6) | Toetusõiguste ringluse hõlbustamiseks võivad põllumajandustoojad toetusõiguseid vabatahtlikult riigi varusse loovutada. |
| --- | --- |

(6)

Toetusõiguste ringluse hõlbustamiseks võivad põllumajandustoojad toetusõiguseid vabatahtlikult riigi varusse loovutada.

| (7) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 795/2004 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 795/2004 vastavalt muuta.

| (8) | Tulenevalt asjaolust, et artikli 1 lõigetes 2 ja 4 käsitletud juhud võisid esineda alates 1. jaanuarist 2005 ja 1. jaanuarist 2006, on asjakohane sätestada, et kõnealuseid artikleid kohaldatakse tagasiulatuvalt alates nimetatud kuupäevadest. |
| --- | --- |

(8)

Tulenevalt asjaolust, et artikli 1 lõigetes 2 ja 4 käsitletud juhud võisid esineda alates 1. jaanuarist 2005 ja 1. jaanuarist 2006, on asjakohane sätestada, et kõnealuseid artikleid kohaldatakse tagasiulatuvalt alates nimetatud kuupäevadest.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 795/2004 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  “3.   Kui maatüki suurus, mis antakse üle koos õigusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 46 lõikele 2, ulatub hektari murdosani, võib põllumajandustootja asjaomase õiguse osa koos maaga üle anda sama murdosa ulatuses arvutatud väärtusega. Ülejäänud osa õigusest vastavalt arvutatud väärtusega jääb põllumajandustootja käsutusse.
  Ilma et see piiraks kõnealuse määruse artikli 46 lõike 2 kohaldamist, kui põllumajandustootja annab õiguse murdosa üle ilma maata, arvutatakse kahe murdosa väärtus proportsionaalselt.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Kui maatüki suurus, mis antakse üle koos õigusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 46 lõikele 2, ulatub hektari murdosani, võib põllumajandustootja asjaomase õiguse osa koos maaga üle anda sama murdosa ulatuses arvutatud väärtusega. Ülejäänud osa õigusest vastavalt arvutatud väärtusega jääb põllumajandustootja käsutusse.

Ilma et see piiraks kõnealuse määruse artikli 46 lõike 2 kohaldamist, kui põllumajandustootja annab õiguse murdosa üle ilma maata, arvutatakse kahe murdosa väärtus proportsionaalselt.”;

| b) | lõige 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 4 jäetakse välja.

| 2. | Artikli 6 lõike 3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  “Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 42 lõike 8 esimest lõiku kohaldatakse toetuseõigustele, mille ühikuväärtust kooskõlas käesoleva lõike teise lõiguga on suurendatud üle 20 %. Kõnealuse määruse artikli 42 lõike 8 teist lõiku kohaldatakse üksnes suurendatud väärtuse ulatuses toetuseõigustele, mille ühikuväärtust kooskõlas käesoleva lõike teise lõiguga on suurendatud üle 20 %.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 6 lõike 3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

“Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 42 lõike 8 esimest lõiku kohaldatakse toetuseõigustele, mille ühikuväärtust kooskõlas käesoleva lõike teise lõiguga on suurendatud üle 20 %. Kõnealuse määruse artikli 42 lõike 8 teist lõiku kohaldatakse üksnes suurendatud väärtuse ulatuses toetuseõigustele, mille ühikuväärtust kooskõlas käesoleva lõike teise lõiguga on suurendatud üle 20 %.”

| 3. | Artiklile 23a lisatakse järgmine lause:
  “Kõnealuse määruse artikli 42 lõiget 8 ei kohaldata käesoleva artikli alusel eraldatud toetusõigustele.” |
| --- | --- |

3.

Artiklile 23a lisatakse järgmine lause:

“Kõnealuse määruse artikli 42 lõiget 8 ei kohaldata käesoleva artikli alusel eraldatud toetusõigustele.”

| 4. | Artiklile 24 lisatakse järgmine lõige:
  “3.   Põllumajandustoojad võivad toetusõiguseid, välja arvatud maa tootmisest kõrvaldamise toetusõiguseid, vabatahtlikult riigi varusse loovutada.” |
| --- | --- |

4.

Artiklile 24 lisatakse järgmine lõige:

“3.   Põllumajandustoojad võivad toetusõiguseid, välja arvatud maa tootmisest kõrvaldamise toetusõiguseid, vabatahtlikult riigi varusse loovutada.”

| 5. | Artikkel 50 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 50
  1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile elektroonilisel teel igal aastal järgmise teabe:






  a) | hiljemalt ühtse otsemaksete kava rakendamise esimese aasta 15. septembriks ja järgmistel aastatel hiljemalt 1. septembriks ühtse otsemaksete kava alusel jooksval aastal esitatud taotluste koguarvu koos toetust taotlevate toetuseõiguste vastava koguarvuga ja kaasnevate abikõlblike hektarite koguarvuga; |
| --- | --- | --- |

5.

Artikkel 50 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 50

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile elektroonilisel teel igal aastal järgmise teabe:

a)

hiljemalt ühtse otsemaksete kava rakendamise esimese aasta 15. septembriks ja järgmistel aastatel hiljemalt 1. septembriks ühtse otsemaksete kava alusel jooksval aastal esitatud taotluste koguarvu koos toetust taotlevate toetuseõiguste vastava koguarvuga ja kaasnevate abikõlblike hektarite koguarvuga;

| b) | hiljemalt 1. septembriks ühtse otsemaksete kava alusel eelmisel aastal vastu võetud taotluste koguarvu lõplikud andmed ja vastavalt antud toetuste kogusumma pärast määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 6, 10, 11, 24 ja 25 viidatud meetmete rakendamist ning eelneva aasta 31. detsembriks riigi varusse jäävate summade kogusumma. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 1. septembriks ühtse otsemaksete kava alusel eelmisel aastal vastu võetud taotluste koguarvu lõplikud andmed ja vastavalt antud toetuste kogusumma pärast määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 6, 10, 11, 24 ja 25 viidatud meetmete rakendamist ning eelneva aasta 31. detsembriks riigi varusse jäävate summade kogusumma.

2.   Ühtse otsemaksete kava piirkondlikul rakendamisel teatavad liikmesriigid määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 58 kohaselt rakendamise esimese aasta 15. septembriks kooskõlas kõnealuse artikli lõikega 3 kehtestatud ülempiiri vastava osa.

Ühtse otsemaksete kava rakendamise esimesel aastal põhineb lõike 1 punktis a viidatud teave ajutistel toetuseõigustel. Sama teave, mis põhineb lõplikel toetuseõigustel, edastatakse järgmise aasta 1. märtsiks.

3.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 69 sätestatud meetmete kohaldamisel teatavad liikmesriigid jooksval aastal esitatud taotluste koguarvu koos iga kõnealuse artikli alusel säilitatud toetuse määraga seotud sektori vastava koguarvuga 1. septembriks.

1. septembriks kõnealuse määruse artikli 69 alusel eelmisel aastal vastu võetud taotluste koguarvu lõplikud andmed ja igale kõnealuse artikli alusel säilitatud toetuse määraga seotud sektorile antud toetuste vastava kogusumma.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates jõustumiskuupäevast, välja arvatud artikli 1 lõiget 2, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005 ning artikli 1 lõiget 4, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. august 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 953/2006 (ELT L 175, 29.6.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 141, 30.4.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1134/2006 (ELT L 203, 26.7.2006, lk 4).

2

---

| 31.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 236/22 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 236/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1292/2006,

30. august 2006,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük ICES I, II (Norra veed) püügipiirkonna vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 51/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2006. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 51/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2006. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2006. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2006. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2006. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvoot loetakse ammendunuks alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda kõnesolevas lisas osutatud kalavaru alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast. Kõnesolevatel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnesolevat kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. august 2006

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 16, 20.1.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1262/2006 (ELT L 230, 24.8.2006, lk 4).

3

---

LISA

| nr | 18 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | COD/1N2AB. |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Piirkond | I, II (Norra veed) |
| Kuupäev | 17. juuli 2006 |

nr

18

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

COD/1N2AB.

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Piirkond

I, II (Norra veed)

Kuupäev

17. juuli 2006

---

| 31.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 236/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 236/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1293/2006,

30. august 2006,

millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse euroopa merikuradi püük ICESi IV (Norra veed) püügipiirkonna vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 20. detsembri 2002. aasta Nõukogu määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 51/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2006. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 51/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2006. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2006. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2006. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2006. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvoot loetakse ammendunuks alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda kõnesolevas lisas osutatud kalavaru alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast. Kõnesolevatel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnesolevat kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. august 2006

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 16, 20.1.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1262/2006 (ELT L 230, 24.8.2006, lk 4).

3

---

LISA

| nr | 19 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru | ANF/04-N. |
| Liik | Euroopa merikurat (Lophiidae) |
| Piirkond | IV (Norra veed) |
| Kuupäev | 12. juuli 2006 |

nr

19

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru

ANF/04-N.

Liik

Euroopa merikurat (Lophiidae)

Piirkond

IV (Norra veed)

Kuupäev

12. juuli 2006

---

| 31.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 236/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 236/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1294/2006,

30. august 2006,

millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merilutsu püük ICESi IV (Norra veed) püügipiirkonna vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 20. detsembri 2002. aasta Nõukogu määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 51/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2006. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 51/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2006. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2006. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2006. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2006. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvoot loetakse ammendunuks alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda kõnesolevas lisas osutatud kalavaru alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast. Kõnesolevatel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnesolevat kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. august 2006

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 16, 20.1.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1262/2006 (ELT L 230, 24.8.2006, lk 4).

3

---

LISA

| nr | 20 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru | USK/04-N. |
| Liik | Meriluts (Brosme brosme) |
| Piirkond | IV (Norra veed) |
| Kuupäev | 8. juuli 2006 |

nr

20

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru

USK/04-N.

Liik

Meriluts (Brosme brosme)

Piirkond

IV (Norra veed)

Kuupäev

8. juuli 2006

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 31.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 236/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 236/28

---

KOMISJONI SOOVITUS,

24. august 2006,

kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta

(2006/585/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 211,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 1. juunil 2005 esitas komisjon algatuse i2010, mille eesmärgiks on optimeerida uute infotehnoloogiate eeliseid majanduskasvu, uute töökohtade loomise ja Euroopa kodanike elukvaliteedi tõstmise nimel. Komisjon on nimetanud algatuse i2010 kõige olulisemaks aspektiks digitaalsete raamatukogude loomise. Komisjon sätestas 30. septembri 2005. aasta teatises “i2010: digitaalsed raamatukogud” (1) Euroopa kollektiivse mälu digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise strateegia. Kollektiivne mälu hõlmab trükisõna (raamatud, ajakirjad, ajalehed), fotosid, muuseumieksponaate, arhiividokumente ja audiovisuaalseid materjale (edaspidi “kultuurimaterjal”). |
| --- | --- |

(1)

1. juunil 2005 esitas komisjon algatuse i2010, mille eesmärgiks on optimeerida uute infotehnoloogiate eeliseid majanduskasvu, uute töökohtade loomise ja Euroopa kodanike elukvaliteedi tõstmise nimel. Komisjon on nimetanud algatuse i2010 kõige olulisemaks aspektiks digitaalsete raamatukogude loomise. Komisjon sätestas 30. septembri 2005. aasta teatises “i2010: digitaalsed raamatukogud” (1) Euroopa kollektiivse mälu digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise strateegia. Kollektiivne mälu hõlmab trükisõna (raamatud, ajakirjad, ajalehed), fotosid, muuseumieksponaate, arhiividokumente ja audiovisuaalseid materjale (edaspidi “kultuurimaterjal”).

| (2) | Liikmesriikidele tuleks soovitada kõnealust strateegiat kohaldavaid meetmeid, pidades silmas Euroopa kultuuripärandi majandusliku ja kultuurilise potentsiaali optimeerimist Interneti vahendusel. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikidele tuleks soovitada kõnealust strateegiat kohaldavaid meetmeid, pidades silmas Euroopa kultuuripärandi majandusliku ja kultuurilise potentsiaali optimeerimist Interneti vahendusel.

| (3) | Selles kontekstis tuleks toetada raamatukogude, arhiivide ja muuseumide materjalide digiteerimist. Sidusjuurdepääs materjalidele teeb need kõikidele Euroopa kodanikele kättesaadavaks ning võimaldab kasutada neid meelelahutuseks, õpingutes või töös. See annab Euroopa mitmekesisele ja mitmekeelsele kultuuripärandile Internetis selge profiili. Lisaks sellele saab digitaalseid materjale kasutada sellistes majandusharudes nagu turism ja haridus ning samuti edaspidises loometöös. |
| --- | --- |

(3)

Selles kontekstis tuleks toetada raamatukogude, arhiivide ja muuseumide materjalide digiteerimist. Sidusjuurdepääs materjalidele teeb need kõikidele Euroopa kodanikele kättesaadavaks ning võimaldab kasutada neid meelelahutuseks, õpingutes või töös. See annab Euroopa mitmekesisele ja mitmekeelsele kultuuripärandile Internetis selge profiili. Lisaks sellele saab digitaalseid materjale kasutada sellistes majandusharudes nagu turism ja haridus ning samuti edaspidises loometöös.

| (4) | Lisaks sellele tõstetakse nõukogu 15.–16. novembri 2004. aasta järeldustes 2005.–2006. aasta kultuurialase tööplaani kohta esile loomingulisuse ja loomingul põhineva tööstuse panust Euroopa majanduskasvu ning vajadust kooskõlastada digiteerimiseks tehtavaid jõupingutusi. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks sellele tõstetakse nõukogu 15.–16. novembri 2004. aasta järeldustes 2005.–2006. aasta kultuurialase tööplaani kohta esile loomingulisuse ja loomingul põhineva tööstuse panust Euroopa majanduskasvu ning vajadust kooskõlastada digiteerimiseks tehtavaid jõupingutusi.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2005. aasta soovituses filmipärandi ja sellega seotud tööstustegevuste konkurentsivõime kohta (2) soovitati liikmesriikidel võtta vastu asjakohased meetmed digitaal- ja uute tehnoloogiate kasutuselevõtmiseks kinematograafiateoste kogumiseks, kataloogimiseks, säilitamiseks ning restaureerimiseks. Kinematograafiateoste osas täiendab käesolev soovitus filmipärandit käsitlevat parlamendi ja nõukogu soovitust mitmes aspektis. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2005. aasta soovituses filmipärandi ja sellega seotud tööstustegevuste konkurentsivõime kohta (2) soovitati liikmesriikidel võtta vastu asjakohased meetmed digitaal- ja uute tehnoloogiate kasutuselevõtmiseks kinematograafiateoste kogumiseks, kataloogimiseks, säilitamiseks ning restaureerimiseks. Kinematograafiateoste osas täiendab käesolev soovitus filmipärandit käsitlevat parlamendi ja nõukogu soovitust mitmes aspektis.

| (6) | Digiteerimine on oluline vahend kultuurimaterjalidele juurdepääsu tagamisel. Mõnel juhul on see ainus vahend, millega tagada, et kultuurimaterjalid oleksid kättesaadavad ka järeltulevatele põlvkondadele. Paljudes liikmesriikides on seega tehtud digiteerimist käsitlevaid algatusi, kuid need jõupingutused on hajutatud. Liikmesriikide kooskõlastatud tegevus kultuuripärandi digiteerimiseks muudaks materjalide valiku ühtlasemaks ning aitaks vältida kattuvusi digiteerimisel. See annab ka rohkem kindlustunnet digiteerimistehnoloogiasse investeerivatele äriühingutele. Praegusi ja kavandatavaid digiteerimistegevusi ning digiteerimise koguselisi eesmärke kajastavad ülevaated aitaksid kaasa kõnealuste eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

(6)

Digiteerimine on oluline vahend kultuurimaterjalidele juurdepääsu tagamisel. Mõnel juhul on see ainus vahend, millega tagada, et kultuurimaterjalid oleksid kättesaadavad ka järeltulevatele põlvkondadele. Paljudes liikmesriikides on seega tehtud digiteerimist käsitlevaid algatusi, kuid need jõupingutused on hajutatud. Liikmesriikide kooskõlastatud tegevus kultuuripärandi digiteerimiseks muudaks materjalide valiku ühtlasemaks ning aitaks vältida kattuvusi digiteerimisel. See annab ka rohkem kindlustunnet digiteerimistehnoloogiasse investeerivatele äriühingutele. Praegusi ja kavandatavaid digiteerimistegevusi ning digiteerimise koguselisi eesmärke kajastavad ülevaated aitaksid kaasa kõnealuste eesmärkide saavutamisele.

| (7) | Eraettevõtteid võib digiteerimisse kaasata digiteerimist toetav erasektor või avaliku ja erasektori partnerlus ning seda tuleks edaspidi soodustada. |
| --- | --- |

(7)

Eraettevõtteid võib digiteerimisse kaasata digiteerimist toetav erasektor või avaliku ja erasektori partnerlus ning seda tuleks edaspidi soodustada.

| (8) | Tänu investeeringutele uude tehnoloogiasse ja võimsatele digiteerimisseadmetele vähenevad digiteerimisele tehtavad kulutused, samal ajal kui kvaliteet jääb samaks või paraneb, seepärast tuleks investeeringute tegemist soovitada. |
| --- | --- |

(8)

Tänu investeeringutele uude tehnoloogiasse ja võimsatele digiteerimisseadmetele vähenevad digiteerimisele tehtavad kulutused, samal ajal kui kvaliteet jääb samaks või paraneb, seepärast tuleks investeeringute tegemist soovitada.

| (9) | Ühine mitmekeelne juurdepääsupunkt võimaldaks Euroopa hajutatud – see tähendab eri organisatsioonide poolt eri kohtades hoitava – digitaalse kultuuripärandi sidusotsingut. Selline juurdepääsupunkt suurendaks kultuuripärandi nähtavust ja rõhutaks ühiseid jooni. Juurdepääsupunkt peaks põhinema olemasolevatel algatustel, nagu Euroopa Raamatukogu (TEL), mille raames Euroopa raamatukogud juba teevad koostööd. See peaks võimaluse korral ühendama kultuurimaterjali õiguste eravaldajaid ja kõiki huvirühmi. Liikmesriikide ja kultuuriasutuste kindlat tahet luua selline juurdepääsupunkt tuleks ergutada. |
| --- | --- |

(9)

Ühine mitmekeelne juurdepääsupunkt võimaldaks Euroopa hajutatud – see tähendab eri organisatsioonide poolt eri kohtades hoitava – digitaalse kultuuripärandi sidusotsingut. Selline juurdepääsupunkt suurendaks kultuuripärandi nähtavust ja rõhutaks ühiseid jooni. Juurdepääsupunkt peaks põhinema olemasolevatel algatustel, nagu Euroopa Raamatukogu (TEL), mille raames Euroopa raamatukogud juba teevad koostööd. See peaks võimaluse korral ühendama kultuurimaterjali õiguste eravaldajaid ja kõiki huvirühmi. Liikmesriikide ja kultuuriasutuste kindlat tahet luua selline juurdepääsupunkt tuleks ergutada.

| (10) | Raamatukogudes, arhiivides ja muuseumides hoitavatest materjalidest on ainult osa üldkasutatavad. Need on materjalid, mis ei ole olnud või ei ole enam kaitstud intellektuaalomandi õigusega, samal ajal kui ülejäänud materjal on intellektuaalomandi õigusega kaitstud. Kuna intellektuaalomandi õigus on loometegevuse stimuleerimise peamine vahend, tuleks Euroopa kultuuripärandi digiteerimisel, kättesaadavaks tegemisel ning säilitamisel täielikult arvesse võtta autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi. Selles kontekstis on asjakohased eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) (3) artikli 5 lõike 2 punkt c, lõike 3 punkt n ja lõige 5 ning põhjendus 40. Litsentsimise mehhanismid hõlbustavad valdkondades, mis on seotud omanikuta töödega, see tähendab autoriõigusega töödega, mille omanikke on raske või isegi võimatu leida, ning töödega, mille tiraaž on lõppenud või mida enam ei levitata (audiovisuaalsed teosed), õiguste saamist ja sellest tulenevalt digiteerimist ning sidusjuurdepääsu. Seepärast tuleks selliste mehhanismide kasutamist soodustada tihedas koostöös õiguste valdajatega. |
| --- | --- |

(10)

Raamatukogudes, arhiivides ja muuseumides hoitavatest materjalidest on ainult osa üldkasutatavad. Need on materjalid, mis ei ole olnud või ei ole enam kaitstud intellektuaalomandi õigusega, samal ajal kui ülejäänud materjal on intellektuaalomandi õigusega kaitstud. Kuna intellektuaalomandi õigus on loometegevuse stimuleerimise peamine vahend, tuleks Euroopa kultuuripärandi digiteerimisel, kättesaadavaks tegemisel ning säilitamisel täielikult arvesse võtta autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi. Selles kontekstis on asjakohased eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) (3) artikli 5 lõike 2 punkt c, lõike 3 punkt n ja lõige 5 ning põhjendus 40. Litsentsimise mehhanismid hõlbustavad valdkondades, mis on seotud omanikuta töödega, see tähendab autoriõigusega töödega, mille omanikke on raske või isegi võimatu leida, ning töödega, mille tiraaž on lõppenud või mida enam ei levitata (audiovisuaalsed teosed), õiguste saamist ja sellest tulenevalt digiteerimist ning sidusjuurdepääsu. Seepärast tuleks selliste mehhanismide kasutamist soodustada tihedas koostöös õiguste valdajatega.

| (11) | Riiklike õigusaktide sätted võivad takistada üldkasutatavate tööde kasutamist, nõudes näiteks haldusakti iga kord, kui tööd reprodutseeritakse. Kõik sellised takistused tuleb kindlaks teha ning võtta meetmeid nende kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Riiklike õigusaktide sätted võivad takistada üldkasutatavate tööde kasutamist, nõudes näiteks haldusakti iga kord, kui tööd reprodutseeritakse. Kõik sellised takistused tuleb kindlaks teha ning võtta meetmeid nende kõrvaldamiseks.

| (12) | Nõukogu 25. juuni 2002. aasta resolutsioonis C/162/02 (ühismälu säilitamine tulevikuks – digitaalse infosisu säilitamine järeltulevatele põlvkondadele (4)) soovitatakse eesmärke ja meetmeid digitaalse infosisu säilitamiseks järeltulevatele põlvkondadele. Praegu pole liikmesriikidel siiski selget ja kõikehõlmavat poliitikat digitaalse infosisu säilitamiseks. Sellise poliitika puudumine ohustab digitaalsete materjalide püsimist ning võib põhjustada digitaalkujul loodud materjalide kaotsiminekut. Tõhusate digitaalse säilitamise vahendite väljatöötamisel on kaugeleulatuv mõju mitte üksnes materjalide säilitamisele avalikes asutustes, vaid ka igas organisatsioonis, mis on kohustatud või mis soovib digitaalseid materjale säilitada. |
| --- | --- |

(12)

Nõukogu 25. juuni 2002. aasta resolutsioonis C/162/02 (ühismälu säilitamine tulevikuks – digitaalse infosisu säilitamine järeltulevatele põlvkondadele (4)) soovitatakse eesmärke ja meetmeid digitaalse infosisu säilitamiseks järeltulevatele põlvkondadele. Praegu pole liikmesriikidel siiski selget ja kõikehõlmavat poliitikat digitaalse infosisu säilitamiseks. Sellise poliitika puudumine ohustab digitaalsete materjalide püsimist ning võib põhjustada digitaalkujul loodud materjalide kaotsiminekut. Tõhusate digitaalse säilitamise vahendite väljatöötamisel on kaugeleulatuv mõju mitte üksnes materjalide säilitamisele avalikes asutustes, vaid ka igas organisatsioonis, mis on kohustatud või mis soovib digitaalseid materjale säilitada.

| (13) | Mitu liikmesriiki on kehtestanud või kavatsevad kehtestada juriidilised kohustused, millega nõutakse, et digitaalse materjali tootjad annaksid materjalist ühe või mitu koopiat volitatud deponeerimisasutusele. Liikmesriikide vaheline tõhus koostöö on vajalik, et vältida suuri erinevusi digitaalse materjali deponeerimist reguleerivates eeskirjades, ning sellist koostööd tuleks soodustada. |
| --- | --- |

(13)

Mitu liikmesriiki on kehtestanud või kavatsevad kehtestada juriidilised kohustused, millega nõutakse, et digitaalse materjali tootjad annaksid materjalist ühe või mitu koopiat volitatud deponeerimisasutusele. Liikmesriikide vaheline tõhus koostöö on vajalik, et vältida suuri erinevusi digitaalse materjali deponeerimist reguleerivates eeskirjades, ning sellist koostööd tuleks soodustada.

| (14) | Veebiarhiveerimine (web-harvesting) on uus meetod Internetist materjali kogumiseks säilitamise eesmärgil. Sellega tegelevad volitatud asutused, kes selle asemel, et oodata materjalide deponeerimist, koguvad neid aktiivselt, vähendades nii digitaalsete materjalide tootjate halduskulusid, ning seepärast tuleks see riiklikus õiguses ette näha, |
| --- | --- |

(14)

Veebiarhiveerimine (web-harvesting) on uus meetod Internetist materjali kogumiseks säilitamise eesmärgil. Sellega tegelevad volitatud asutused, kes selle asemel, et oodata materjalide deponeerimist, koguvad neid aktiivselt, vähendades nii digitaalsete materjalide tootjate halduskulusid, ning seepärast tuleks see riiklikus õiguses ette näha,

SOOVITAB LIIKMESRIIKIDEL:

Digiteerimine ja sidusjuurdepääs

| 1. | koguda teavet raamatute, ajakirjade, ajalehtede, fotode, muuseumieksponaatide, arhiividokumentide, audiovisuaalsete materjalide (edaspidi “kultuurimaterjal”) käimasoleva ja kavandatava digiteerimise kohta ning koostada sellise digiteerimise kohta ülevaated, et vältida jõupingutuste kattumist ning soodustada koostööd ja sünergiat Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

1.

koguda teavet raamatute, ajakirjade, ajalehtede, fotode, muuseumieksponaatide, arhiividokumentide, audiovisuaalsete materjalide (edaspidi “kultuurimaterjal”) käimasoleva ja kavandatava digiteerimise kohta ning koostada sellise digiteerimise kohta ülevaated, et vältida jõupingutuste kattumist ning soodustada koostööd ja sünergiat Euroopa tasandil;

| 2. | töötada välja arhiivides, raamatukogudes ja muuseumides olevate analoogkujul materjalide digiteerimise koguselised eesmärgid, näidates ära Euroopa digitaalsesse raamatukokku lisanduva digiteeritud materjali eeldatava kasvu ning ametiasutuste eraldatud eelarvevahendid; |
| --- | --- |

2.

töötada välja arhiivides, raamatukogudes ja muuseumides olevate analoogkujul materjalide digiteerimise koguselised eesmärgid, näidates ära Euroopa digitaalsesse raamatukokku lisanduva digiteeritud materjali eeldatava kasvu ning ametiasutuste eraldatud eelarvevahendid;

| 3. | soodustada kultuuriasutuste ja erasektori vahelisi partnerlussuhteid, et luua uusi võimalusi kultuurimaterjalide digiteerimise rahastamiseks; |
| --- | --- |

3.

soodustada kultuuriasutuste ja erasektori vahelisi partnerlussuhteid, et luua uusi võimalusi kultuurimaterjalide digiteerimise rahastamiseks;

| 4. | rajada ja pidada üleval suuri digiteerimisseadmeid Euroopa digiteerimise oskuskeskuste osana või nendega tihedas koostöös; |
| --- | --- |

4.

rajada ja pidada üleval suuri digiteerimisseadmeid Euroopa digiteerimise oskuskeskuste osana või nendega tihedas koostöös;

| 5. | edendada Euroopa digitaalset raamatukogu mitmekeelse ühise juurdepääsupunktina hajutatud, see tähendab eri organisatsioonide poolt eri kohtades hoitavale Euroopa digitaalsele kultuuripärandile:






  a) | innustades kultuuriasutusi ja kirjastajaid ning teisi õiguste valdajaid tegema oma digiteeritud materjalid kättesaadavaks Euroopa digitaalse raamatukogu otsingusüsteemis, |
| --- | --- | --- |

5.

edendada Euroopa digitaalset raamatukogu mitmekeelse ühise juurdepääsupunktina hajutatud, see tähendab eri organisatsioonide poolt eri kohtades hoitavale Euroopa digitaalsele kultuuripärandile:

a)

innustades kultuuriasutusi ja kirjastajaid ning teisi õiguste valdajaid tegema oma digiteeritud materjalid kättesaadavaks Euroopa digitaalse raamatukogu otsingusüsteemis,

| b) | tagades, et kultuuriasutused ja, kui see on asjakohane, eraettevõtted kohaldaksid ühtseid digiteerimisstandardeid, et saavutada Euroopas digiteeritud materjalide koostalitlusvõime ning hõlbustada keeltevahelist ristotsingut; |
| --- | --- |

b)

tagades, et kultuuriasutused ja, kui see on asjakohane, eraettevõtted kohaldaksid ühtseid digiteerimisstandardeid, et saavutada Euroopas digiteeritud materjalide koostalitlusvõime ning hõlbustada keeltevahelist ristotsingut;

| 6. | parandada kultuurimaterjali digiteerimise ja sellele sidusjuurdepääsu tingimusi:






  a) | luues pärast huvitatud isikutega konsulteerimist mehhanismid, mis hõlbustavad omanikuta tööde kasutamist, |
| --- | --- | --- |

6.

parandada kultuurimaterjali digiteerimise ja sellele sidusjuurdepääsu tingimusi:

a)

luues pärast huvitatud isikutega konsulteerimist mehhanismid, mis hõlbustavad omanikuta tööde kasutamist,

| b) | luues pärast huvitatud isikutega konsulteerimist vabatahtlikud mehhanismid, mis hõlbustavad nende tööde kasutamist, mille tiraaž on lõppenud või mida enam ei levitata, ning soodustades nende mehhanismide kasutamist, |
| --- | --- |

b)

luues pärast huvitatud isikutega konsulteerimist vabatahtlikud mehhanismid, mis hõlbustavad nende tööde kasutamist, mille tiraaž on lõppenud või mida enam ei levitata, ning soodustades nende mehhanismide kasutamist,

| c) | soodustades teadaolevate omanikuta tööde ja üldkasutatavate tööde loetelude kättesaadavust, |
| --- | --- |

c)

soodustades teadaolevate omanikuta tööde ja üldkasutatavate tööde loetelude kättesaadavust,

| d) | tehes kindlaks riiklike õigusaktide sätted, mis võivad takistada sidusjuurdepääsu kultuurimaterjalidele ja nende hilisemat kasutamist, ning võttes meetmeid nende kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

d)

tehes kindlaks riiklike õigusaktide sätted, mis võivad takistada sidusjuurdepääsu kultuurimaterjalidele ja nende hilisemat kasutamist, ning võttes meetmeid nende kõrvaldamiseks;

Digitaalne säilitamine

| 7. | võttes täielikult arvesse autoriõigust, luua digitaalsete materjalide pikaajalise säilitamise ja nendele juurdepääsu tagamise riiklik strateegia:






  a) | milles kirjeldatakse organisatsioonilist lahendust, näidates ära osaliste ülesanded ja kohustused ning eraldatud ressursid, |
| --- | --- | --- |

7.

võttes täielikult arvesse autoriõigust, luua digitaalsete materjalide pikaajalise säilitamise ja nendele juurdepääsu tagamise riiklik strateegia:

a)

milles kirjeldatakse organisatsioonilist lahendust, näidates ära osaliste ülesanded ja kohustused ning eraldatud ressursid,

| b) | mis sisaldab konkreetseid tegevuskavasid, milles tuuakse välja eesmärgid ja ajakava konkreetsete eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

b)

mis sisaldab konkreetseid tegevuskavasid, milles tuuakse välja eesmärgid ja ajakava konkreetsete eesmärkide saavutamiseks;

| 8. | vahetada üksteisega teavet strateegia ja tegevuskavade kohta; |
| --- | --- |

8.

vahetada üksteisega teavet strateegia ja tegevuskavade kohta;

| 9. | sätestada riiklikes õigusaktides meetmed, millega võimaldatakse avalikel asutustel digitaalseid kultuurimaterjale säilitamise eesmärgil kopeerida ja mujale viia, võttes täielikult arvesse intellektuaalomandi õigusi käsitlevaid ühenduse ja rahvusvahelisi õigusakte; |
| --- | --- |

9.

sätestada riiklikes õigusaktides meetmed, millega võimaldatakse avalikel asutustel digitaalseid kultuurimaterjale säilitamise eesmärgil kopeerida ja mujale viia, võttes täielikult arvesse intellektuaalomandi õigusi käsitlevaid ühenduse ja rahvusvahelisi õigusakte;

| 10. | algselt digitaalkujul loodud materjalide deponeerimise poliitika ja menetluse loomisel võtta deponeerimiskorralduse suurte erinevuste vältimiseks arvesse arenguid teistes liikmesriikides; |
| --- | --- |

10.

algselt digitaalkujul loodud materjalide deponeerimise poliitika ja menetluse loomisel võtta deponeerimiskorralduse suurte erinevuste vältimiseks arvesse arenguid teistes liikmesriikides;

| 11. | sätestada oma õigusaktides meetmed veebisisu säilitamiseks volitatud asutuste poolt, kasutades Internetist materjalide kogumiseks selliseid meetodeid nagu veebiarhiveerimine (web-harvesting), võttes täielikult arvesse intellektuaalomandi õigust käsitlevaid ühenduse ja rahvusvahelisi õigusakte; |
| --- | --- |

11.

sätestada oma õigusaktides meetmed veebisisu säilitamiseks volitatud asutuste poolt, kasutades Internetist materjalide kogumiseks selliseid meetodeid nagu veebiarhiveerimine (web-harvesting), võttes täielikult arvesse intellektuaalomandi õigust käsitlevaid ühenduse ja rahvusvahelisi õigusakte;

Käesoleva soovituse järelmeetmed

| 12. | teavitada komisjoni käesoleva soovituse põhjal võetud meetmetest 18 kuud pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja seejärel iga kahe aasta järel. |
| --- | --- |

12.

teavitada komisjoni käesoleva soovituse põhjal võetud meetmetest 18 kuud pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja seejärel iga kahe aasta järel.

Brüssel, 24. august 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Viviane REDING

---

(1)  KOM(2005) 465 lõplik.

1

(2)  ELT L 323, 9.12.2005, lk 57.

2

(3)  EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10.

3

(4)  EÜT C 162, 6.7.2002, lk 4.

4

---

| 31.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 236/31 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 236/31

---

KOMISJONI OTSUS,

25. august 2006,

millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimikud, mis on esitatud kromafenosiidi, halosulfurooni, tembotriooni, valifenaali ja kabatšoki kollamosaiikviiruse (Zucchini yellow mosaic virus) nõrgestatud tüve üksikasjaliku läbivaatuse jaoks seoses nende võimaliku lisamisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 3820 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/586/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 91/414/EMÜ on ette nähtud ühenduses lubatud taimekaitsevahenditesse lisatavate toimeainete loetelu täiendamine. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 91/414/EMÜ on ette nähtud ühenduses lubatud taimekaitsevahenditesse lisatavate toimeainete loetelu täiendamine.

| (2) | Calliope SAS on 12. detsembril 2004 esitanud Ungari ametiasutustele toimiku toimeaine kromafenosiidi kohta koos taotlusega lisada kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nissan Chemical Europe SARL on 19. mail 2005. esitanud Itaalia ametiasutustele toimiku toimeaine halosulfurooni kohta koos taotlusega lisada kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Bayer CropScience AG on 25. novembril 2005 esitanud Austria ametiasutustele toimiku toimeaine tembotriooni kohta koos taotlusega lisada kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. ISAGRO SpA on 2. septembril 2005 esitanud Ungari ametiasutustele toimiku toimeaine valifenaali kohta koos taotlusega lisada kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Central Science Laboratory on 16. märtsil 2005 esitanud Ühendkuningriigi ametiasutustele toimiku kabatšoki kollamosaiikviiruse nõrgestatud tüve (Zucchini yellow mosaic virus – weak strain) kohta koos taotlusega lisada kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. |
| --- | --- |

(2)

Calliope SAS on 12. detsembril 2004 esitanud Ungari ametiasutustele toimiku toimeaine kromafenosiidi kohta koos taotlusega lisada kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nissan Chemical Europe SARL on 19. mail 2005. esitanud Itaalia ametiasutustele toimiku toimeaine halosulfurooni kohta koos taotlusega lisada kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Bayer CropScience AG on 25. novembril 2005 esitanud Austria ametiasutustele toimiku toimeaine tembotriooni kohta koos taotlusega lisada kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. ISAGRO SpA on 2. septembril 2005 esitanud Ungari ametiasutustele toimiku toimeaine valifenaali kohta koos taotlusega lisada kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Central Science Laboratory on 16. märtsil 2005 esitanud Ühendkuningriigi ametiasutustele toimiku kabatšoki kollamosaiikviiruse nõrgestatud tüve (Zucchini yellow mosaic virus – weak strain) kohta koos taotlusega lisada kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

| (3) | Ühendkuningriigi, Austria ja Ungari ametiasutused on teatanud komisjonile, et esialgse läbivaatuse põhjal vastavad asjaomaste toimeainete kohta esitatud toimikud direktiivi 91/414/EMÜ II lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele. Näib, et esitatud toimikud vastavad ka direktiivi 91/414/EMÜ III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 on asjaomased toimikud seejärel edastatud komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele. |
| --- | --- |

(3)

Ühendkuningriigi, Austria ja Ungari ametiasutused on teatanud komisjonile, et esialgse läbivaatuse põhjal vastavad asjaomaste toimeainete kohta esitatud toimikud direktiivi 91/414/EMÜ II lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele. Näib, et esitatud toimikud vastavad ka direktiivi 91/414/EMÜ III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 on asjaomased toimikud seejärel edastatud komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele.

| (4) | Käesoleva otsusega tuleks ühenduse tasandil ametlikult kinnitada, et kõnealuseid toimikuid käsitatakse põhimõtteliselt vastavana direktiivi 91/414/EMÜ II lisas ja vähemalt ühte asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega tuleks ühenduse tasandil ametlikult kinnitada, et kõnealuseid toimikuid käsitatakse põhimõtteliselt vastavana direktiivi 91/414/EMÜ II lisas ja vähemalt ühte asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele.

| (5) | Käesoleva otsusega ei piirata komisjoni õigust nõuda taotlejalt täiendavate andmete või teabe esitamist, et selgitada teatavaid punkte nendes toimikutes. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ei piirata komisjoni õigust nõuda taotlejalt täiendavate andmete või teabe esitamist, et selgitada teatavaid punkte nendes toimikutes.

| (6) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ilma et see piiraks direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 4 kohaldamist, vastavad käesoleva otsuse lisas nimetatud toimeainete kohta esitatud toimikud, mis on komisjonile ja liikmesriikidele esitatud kõnealuste ainete kandmiseks nimetatud direktiivi I lisasse, põhimõtteliselt kõnealuse direktiivi II lisas sätestatud andmete ja teabega seotud nõuetele.

Samuti vastavad kõnealused toimikud ühte asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul, arvestades toimeaine kavandatud kasutusviise, kõnealuse direktiivi III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele.

Artikkel 2

Referentliikmesriigid jätkavad asjaomaste toimikute üksikasjalikku läbivaatamist ning esitavad nende läbivaatuste tulemused ja soovitused asjaomase toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise või kandmata jätmise kohta, samuti kõik sellega seotud tingimused Euroopa Komisjonile niipea kui võimalik ja hiljemalt aasta jooksul pärast käesoleva otsuse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeva.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. august 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/41/EÜ (ELT L 187, 8.7.2006, lk 24).

1

---

LISA

KÄESOLEVAS OTSUSES KÄSITLETUD TOIMEAINED

| Nr | Tavanimetus, CIPACi nr | Taotleja | Taotluse esitamise kuupäev | Referentliikmesriik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kromafenosiid
  CIPACi nr: ei ole veel määratud | Calliope SAS | 12. detsember 2004 | HU |
| 2 | Halosulfuroon
  CIPACi nr: ei ole veel määratud | Nissan Chemical Europe SARL | 19. mai 2005 | IT |
| 3 | Tembotrioon
  CIPACi nr: ei ole veel määratud | Bayer CropScience AG | 25. november 2005 | AT |
| 4 | Valifenaal
  CIPACi nr: ei ole veel määratud | ISAGRO SpA | 2. september 2005 | HU |
| 5 | Kabatšoki kollamosaiikviiruse nõrgestatud tüvi (Zucchini yellow mosaic virus – weak strain)
  CIPACi nr: ei kohaldata | Central Science Laboratory | 16. märts 2005 | UK |

Nr

Tavanimetus, CIPACi nr

Taotleja

Taotluse esitamise kuupäev

Referentliikmesriik

1

Kromafenosiid

CIPACi nr: ei ole veel määratud

Calliope SAS

12. detsember 2004

HU

2

Halosulfuroon

CIPACi nr: ei ole veel määratud

Nissan Chemical Europe SARL

19. mai 2005

IT

3

Tembotrioon

CIPACi nr: ei ole veel määratud

Bayer CropScience AG

25. november 2005

AT

4

Valifenaal

CIPACi nr: ei ole veel määratud

ISAGRO SpA

2. september 2005

HU

5

Kabatšoki kollamosaiikviiruse nõrgestatud tüvi (Zucchini yellow mosaic virus – weak strain)

CIPACi nr: ei kohaldata

Central Science Laboratory

16. märts 2005

UK

---

Euroopa Liidu üldeelarvele lisatud dokumendid

| 31.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 236/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 236/34

---

Euroopa Ravimiameti (EMEA) 2006 aasta esimene paranduseelarve

(2006/587/EÜ, Euratom)

Vastavalt Euroopa Ravimiameti haldusnõukogu poolt 10. juunil 2004 vastu võetud finantsmääruse artikli 26 lõikele 2 “avaldatakse eelarve ja hiljem vastu võetavad paranduseelarved Euroopa Liidu Teatajas.”

Euroopa Ravimiameti haldusnõukogu võttis ravimiameti 2006 aasta esimese paranduseelarve vastu 26. juulil 2006 (MB/275072/2006).

| (eurodes) |
| --- |
| Konto | Kirjeldus | 2004. a. eelarve | 2005. a. eelarve | 2006. a. eelarve | Parandused | 2006. a. parandatud eelarve |
| Tulud |
| 201 | Eritoetus harva kasutatavate ravimite eest | 3 985 264 | 5 000 000 | 4 000 000 | 2 400 000 | 6 400 000 |
| 521 | Tulu ekspordisertifikaatide väljastamisest, paralleelsest turustamisest jms haldustasudest | 1 900 995 | 2 106 000 | 3 175 000 | 2 200 000 | 5 375 000 |
| 600 | Sissemaksed Ühenduse programmidesse ja tulu teenustelt | 91 105 | 250 000 | 550 000 | 210 000 | 760 000 |
| 601 | Teiste reguleerivate asutuste ja tööstuse huvigruppide osamaksed ühistesse programmidesse | — | p.m. | p.m. | 315 000 | 315 000 |
| | | | | 5 125 000 | |
| | Eelarve kokku | 99 385 425 | 111 835 000 | 123 551 000 | 5 125 000 | 128 676 000 |
| Kulud |
| 1114 | Lepingulised töötajad | 6 | 560 000 | 1 147 000 | 250 000 | 1 397 000 |
| 1120 | Personali täiendõpe, keeltekursused ja ümberõpe | 543 790 | 702 000 | 617 000 | 150 000 | 767 000 |
| 1175 | Vahepealsed teenused | 1 165 156 | 1 785 000 | 1 226 000 | 533 000 | 1 759 000 |
| 1630 | Sõimed ja muud lastehooldusasutused | — | p.m. | p.m. | 150 000 | 150 000 |
| 2111 | Ameti tegevuseks vajaliku uue tarkvara soetamine | 541 995 | 130 000 | 294 000 | 88 000 | 382 000 |
| 2115 | Ameti tööks vajalikud analüüsid, programmeerimine ja tehniline abi | 499 200 | 758 000 | 1 357 000 | 402 000 | 1 759 000 |
| 2125 | Analüüsid, programmeerimine ja tehniline abi konkreetsete projektide tarbeks | 6 798 324 | 3 095 000 | 4 355 000 | 942 000 | 5 297 000 |
| 3011 | Harva kasutatavateks ravimiteks tunnistatud ravimite hindamine | 2 789 360 | 5 485 000 | 3 876 000 | 2 400 000 | 6 276 000 |
| 3050 | Ühenduse programmid | — | 250 000 | 550 000 | 210 000 | 760 000 |
| | | | | 5 125 000 | |
| | Eelarve kokku | 96 714 409 | 111 835 000 | 123 551 000 | 5 125 000 | 128 676 000 |

(eurodes)

Konto

Kirjeldus

2004. a. eelarve

2005. a. eelarve

2006. a. eelarve

Parandused

2006. a. parandatud eelarve

Tulud

201

Eritoetus harva kasutatavate ravimite eest

3 985 264

5 000 000

4 000 000

2 400 000

6 400 000

521

Tulu ekspordisertifikaatide väljastamisest, paralleelsest turustamisest jms haldustasudest

1 900 995

2 106 000

3 175 000

2 200 000

5 375 000

600

Sissemaksed Ühenduse programmidesse ja tulu teenustelt

91 105

250 000

550 000

210 000

760 000

601

Teiste reguleerivate asutuste ja tööstuse huvigruppide osamaksed ühistesse programmidesse

—

p.m.

p.m.

315 000

315 000

5 125 000

Eelarve kokku

99 385 425

111 835 000

123 551 000

5 125 000

128 676 000

Kulud

1114

Lepingulised töötajad

6

560 000

1 147 000

250 000

1 397 000

1120

Personali täiendõpe, keeltekursused ja ümberõpe

543 790

702 000

617 000

150 000

767 000

1175

Vahepealsed teenused

1 165 156

1 785 000

1 226 000

533 000

1 759 000

1630

Sõimed ja muud lastehooldusasutused

—

p.m.

p.m.

150 000

150 000

2111

Ameti tegevuseks vajaliku uue tarkvara soetamine

541 995

130 000

294 000

88 000

382 000

2115

Ameti tööks vajalikud analüüsid, programmeerimine ja tehniline abi

499 200

758 000

1 357 000

402 000

1 759 000

2125

Analüüsid, programmeerimine ja tehniline abi konkreetsete projektide tarbeks

6 798 324

3 095 000

4 355 000

942 000

5 297 000

3011

Harva kasutatavateks ravimiteks tunnistatud ravimite hindamine

2 789 360

5 485 000

3 876 000

2 400 000

6 276 000

3050

Ühenduse programmid

—

250 000

550 000

210 000

760 000

5 125 000

Eelarve kokku

96 714 409

111 835 000

123 551 000

5 125 000

128 676 000

---

Parandused

| 31.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 236/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 236/35

---

Komisjoni 29. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1285/2006 (millega avatakse teatavate GATTi kvootide alusel 2007. aastal Ameerika Ühendriikidesse eksporditava juustu ekspordilitsentside väljaandmise menetlus) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 235, 30. august 2006
  )

Leheküljel 11 II lisas

asendatakse

“Määruse (EÜ) nr 1282/2006 I lisa 3. veerus osutatud rühma ja kvoodi tähis:”

järgmisega:

“Määruse (EÜ) nr 1285/2006 I lisa 3. veerus osutatud rühma ja kvoodi tähis:”

asendatakse

“Määruse (EÜ) nr 1282/2006 I lisa 2. veerus märgitud rühma nimi:”

järgmisega:

“Määruse (EÜ) nr 1285/2006 I lisa 2. veerus märgitud rühma nimi:”.

Leheküljel 12 III lisas

asendatakse

“Määruse (EÜ) nr 1282/2006 I lisa 3. veerus osutatud rühma ja kvoodi tähis:”

järgmisega:

“Määruse (EÜ) nr 1285/2006 I lisa 3. veerus osutatud rühma ja kvoodi tähis:”

asendatakse

“Määruse (EÜ) nr 1282/2006 I lisa 2. veerus märgitud rühma nimi:”

järgmisega:

“Määruse (EÜ) nr 1285/2006 I lisa 2. veerus märgitud rühma nimi:”.

Leheküljel 13 IV lisa tabeli 1. veeru pealkiri

asendatakse

“Määruse (EÜ) nr 1282/2006 I lisa 3. veerus osutatud rühma ja kvoodi tähis:”

järgmisega

“Määruse (EÜ) nr 1285/2006 I lisa 3. veerus osutatud rühma ja kvoodi tähis:”.

---

| 31.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 236/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 236/35

---

Nõukogu 26. septembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2042/2000 (millega kehtestatakse Jaapanist pärinevate telekaamerasüsteemide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) parandus

(
  Euroopa Ühenduste Teataja L 244, 29. september 2000
  )

(Eestikeelne eriväljaanne 2004, 11. Välissuhted, 34. köide, lk 139)

Lisa muudetakse järgmiselt:

| a) | leheküljel 151 äriühingu nime “Hitachi” veergu “Pildinäidik”
  lisatakse kanded “GM-9(1)” ja “GM-51(1)”; |
| --- | --- |

a)

leheküljel 151 äriühingu nime “Hitachi” veergu “Pildinäidik”

lisatakse kanded “GM-9(1)” ja “GM-51(1)”;

| b) | leheküljel 153 äriühingu nime “JVC” veerus “Pildinäidik”






  asendatakse | “VF-P116” |
| --- | --- | --- |
| järgmisega: | “VF-P116E”. |

b)

leheküljel 153 äriühingu nime “JVC” veerus “Pildinäidik”

asendatakse

“VF-P116”

järgmisega:

“VF-P116E”.

---

| 31.8.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 236/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 236/36

---

Nõukogu 18. juuni 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1651/2003 (millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 245, 29. september 2003
  )

(Eestikeelne eriväljaanne 2004, 01. Üldised ning finants- ja institutsioonilised küsimused, 04. köide, lk 440)

| 1. | Leheküljel 440 määruse pealkirjas |
| --- | --- |

1.

Leheküljel 440 määruse pealkirjas

asendatakse

“Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse”

järgmisega:

“Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse”.

| 2. | Leheküljel 440 esimeses ja neljandas põhjenduses |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 440 esimeses ja neljandas põhjenduses

asendatakse

“Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse”

järgmisega:

“Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse”.

| 3. | Leheküljel 440 artikli 1 punktis 1 |
| --- | --- |

3.

Leheküljel 440 artikli 1 punktis 1

asendatakse

“Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse”

järgmisega:

“Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse”.

---