# Eiropas Savienības L 292/2011

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2011.292.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 292 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 10. novembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2011.292.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 292

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 10. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1134/2011 (2011. gada 9. novembris) par darbīgās vielas cinidonetila apstiprinājuma neatjaunošanu, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, un par grozījumiem Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1135/2011 (2011. gada 9. novembris), ar ko sāk izmeklēšanu par tādu antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, kuri ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikti konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, ko veic, tos nosūtot no Malaizijas un deklarējot vai nedeklarējot kā Malaizijas izcelsmes ražojumus, un par šāda importa reģistrāciju | 4 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1136/2011 (2011. gada 9. novembris), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 8 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1137/2011 (2011. gada 9. novembris), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./12. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 10 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1134/2011 (2011. gada 9. novembris) par darbīgās vielas cinidonetila apstiprinājuma neatjaunošanu, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, un par grozījumiem Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011 (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1135/2011 (2011. gada 9. novembris), ar ko sāk izmeklēšanu par tādu antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, kuri ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikti konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, ko veic, tos nosūtot no Malaizijas un deklarējot vai nedeklarējot kā Malaizijas izcelsmes ražojumus, un par šāda importa reģistrāciju

4

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1136/2011 (2011. gada 9. novembris), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

8

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1137/2011 (2011. gada 9. novembris), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./12. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

10

| | | IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu |
| --- | --- | --- |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 472/09/COL (2009. gada 25. novembris), ar kuru septiņdesmit piekto reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem | 12 |

IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 472/09/COL (2009. gada 25. novembris), ar kuru septiņdesmit piekto reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem

12

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 1063/2010 (2010. gada 18. novembris), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 307, 23.11.2010.) | 26 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 1063/2010 (2010. gada 18. novembris), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 307, 23.11.2010.)

(OV L 307, 23.11.2010.)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 10.11.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 292/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 292/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1134/2011

(2011. gada 9. novembris)

par darbīgās vielas cinidonetila apstiprinājuma neatjaunošanu, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, un par grozījumiem Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 20. pantu,

tā kā:

| (1) | Darbīgo vielu cinidonetilu uz periodu, kas beidzas 2012. gada 30. septembrī, iekļāva I pielikumā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (2). |
| --- | --- |

(1)

Darbīgo vielu cinidonetilu uz periodu, kas beidzas 2012. gada 30. septembrī, iekļāva I pielikumā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (2).

| (2) | Lai pieteikumu iesniedzēji varētu sagatavot pieteikumus un Komisija minētos pieteikumus varētu izvērtēt un par tiem lemt, ar Komisijas 2010. gada 10. novembra Direktīvu 2010/77/ES, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK attiecībā uz termiņu, līdz kuram konkrētas darbīgās vielas paliek iekļautas I pielikumā (3), vielas statusu sarakstā pagarināja līdz 2015. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Lai pieteikumu iesniedzēji varētu sagatavot pieteikumus un Komisija minētos pieteikumus varētu izvērtēt un par tiem lemt, ar Komisijas 2010. gada 10. novembra Direktīvu 2010/77/ES, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK attiecībā uz termiņu, līdz kuram konkrētas darbīgās vielas paliek iekļautas I pielikumā (3), vielas statusu sarakstā pagarināja līdz 2015. gada 31. decembrim.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 78. panta 3. punktu minēto vielu iekļāva pielikuma A daļā Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regulai (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (4), un tā ir uzskatāma par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 78. panta 3. punktu minēto vielu iekļāva pielikuma A daļā Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regulai (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (4), un tā ir uzskatāma par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009.

| (4) | Tomēr par attiecīgo darbīgo vielu Komisija pieteikumus nesaņēma, un ir beidzies šādu pieteikumu iesniegšanas termiņš, kas paredzēts 4. panta 1. punktā Komisijas 2010. gada 7. decembra Regulā (ES) Nr. 1141/2010, ar ko nosaka procedūru, ar kuru Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā atkārtoti iekļauj aktīvo vielu otro grupu, un izveido šo vielu sarakstu (5). |
| --- | --- |

(4)

Tomēr par attiecīgo darbīgo vielu Komisija pieteikumus nesaņēma, un ir beidzies šādu pieteikumu iesniegšanas termiņš, kas paredzēts 4. panta 1. punktā Komisijas 2010. gada 7. decembra Regulā (ES) Nr. 1141/2010, ar ko nosaka procedūru, ar kuru Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā atkārtoti iekļauj aktīvo vielu otro grupu, un izveido šo vielu sarakstu (5).

| (5) | Tāpēc minētās darbīgās vielas apstiprinājums nebūtu jāatjauno un tā būtu jāsvītro no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļas no tās dienas, kurā beigtos tās apstiprinājuma termiņš, ja tas nebūtu pagarināts ar Direktīvu 2010/77/ES. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc minētās darbīgās vielas apstiprinājums nebūtu jāatjauno un tā būtu jāsvītro no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļas no tās dienas, kurā beigtos tās apstiprinājuma termiņš, ja tas nebūtu pagarināts ar Direktīvu 2010/77/ES.

| (6) | Šī regula neskar iespēju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 7. pantu iesniegt citus pieteikumus attiecībā uz šo vielu. |
| --- | --- |

(6)

Šī regula neskar iespēju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 7. pantu iesniegt citus pieteikumus attiecībā uz šo vielu.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Apstiprinājuma neatjaunošana

Darbīgās vielas cinidonetila apstiprinājumu neatjauno.

2. pants

Pagarinājuma periodi

Jebkāds pagarinājuma periods, ko kāda dalībvalsts piešķīrusi augu aizsardzības līdzekļiem, kuri satur cinidonetilu, attiecībā uz pārdošanu un izplatīšanu beidzas vēlākais 2013. gada 31. martā, savukārt attiecībā uz līdzšinējo krājumu likvidēšanu, uzglabāšanu un izmantošanu – vēlākais 2014. gada 31. martā.

3. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 9. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

2

(3)  OV L 293, 11.11.2010., 48. lpp.

3

(4)  OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.

4

(5)  OV L 322, 8.12.2010., 10. lpp.

5

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā tabulas 33. rindu aizstāj ar šādu:

| Numurs | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “33 | Cinidonetils

  CAS Nr. 142891-20-1

  CIPAC Nr. 598 | (Z)-etil 2-hlor-3-[2-hlor-5-(cikloheks-1-ēn-1,2-dikarboksimido)fenil]akrilāts | 940 g/kg | 2002. gada 1. oktobris | 2012. gada 30. septembris | Var atļaut lietot tikai kā herbicīdu.
  Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā 2002. gada 19. aprīlī Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā pabeigtā pārskata ziņojuma secinājumus par cinidonetilu, un jo īpaši tā I un II papildinājumu. Vispārējā novērtēšanā dalībvalstis:






  — | pievērš īpašu uzmanību potenciālam gruntsūdeņu piesārņojumam, ja darbīgo vielu izmanto reģionos, kuros ir jutīga augsne (piem., augsne ar neitrālu vai augstu pH vērtību) un/vai klimatiskie apstākļi, |

Numurs

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

“33

Cinidonetils

CAS Nr. 142891-20-1

CIPAC Nr. 598

(Z)-etil 2-hlor-3-[2-hlor-5-(cikloheks-1-ēn-1,2-dikarboksimido)fenil]akrilāts

940 g/kg

2002. gada 1. oktobris

2012. gada 30. septembris

Var atļaut lietot tikai kā herbicīdu.

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā 2002. gada 19. aprīlī Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā pabeigtā pārskata ziņojuma secinājumus par cinidonetilu, un jo īpaši tā I un II papildinājumu. Vispārējā novērtēšanā dalībvalstis:

—

pievērš īpašu uzmanību potenciālam gruntsūdeņu piesārņojumam, ja darbīgo vielu izmanto reģionos, kuros ir jutīga augsne (piem., augsne ar neitrālu vai augstu pH vērtību) un/vai klimatiskie apstākļi,

| — | pievērš īpašu uzmanību ūdens organismu aizsardzībai. |
| --- | --- |

—

pievērš īpašu uzmanību ūdens organismu aizsardzībai.

Atļaujas nosacījumos vajadzības gadījumā jāietver riska mazināšanas pasākumi.”

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgo vielu identitāti un to specifikāciju ir sniegta attiecīgajos pārskata ziņojumos.

1

---

| 10.11.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 292/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 292/4

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1135/2011

(2011. gada 9. novembris),

ar ko sāk izmeklēšanu par tādu antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, kuri ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikti konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, ko veic, tos nosūtot no Malaizijas un deklarējot vai nedeklarējot kā Malaizijas izcelsmes ražojumus, un par šāda importa reģistrāciju

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu un 14. panta 3. un 5. punktu,

saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PIEPRASĪJUMS

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu saņēma pieprasījumu izmeklēt to antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, kas noteikti konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, un attiecināt reģistrāciju uz konkrētiem stikla šķiedras sieta audumiem, ko nosūta no Malaizijas, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas izcelsmi. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu saņēma pieprasījumu izmeklēt to antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, kas noteikti konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, un attiecināt reģistrāciju uz konkrētiem stikla šķiedras sieta audumiem, ko nosūta no Malaizijas, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas izcelsmi.

| (2) | Pieprasījumu 2011. gada 27. septembrī iesniedza četri stikla šķiedras sieta audumu Savienības ražotāji: Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., AS “Valmieras stikla šķiedra” un Vitrulan Technical Textiles GmbH. |
| --- | --- |

(2)

Pieprasījumu 2011. gada 27. septembrī iesniedza četri stikla šķiedras sieta audumu Savienības ražotāji: Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., AS “Valmieras stikla šķiedra” un Vitrulan Technical Textiles GmbH.

B.   RAŽOJUMS

| (3) | Ražojums, uz kuru attiecas iespējamā apiešana, ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumi, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus), un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00 (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(3)

Ražojums, uz kuru attiecas iespējamā apiešana, ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumi, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus), un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00 (“attiecīgais ražojums”).

| (4) | Ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, ir tāds pats kā iepriekšējā apsvērumā definētais ražojums, taču tas tiek sūtīts no Malaizijas neatkarīgi no tā, vai šā ražojuma izcelsme ir vai nav deklarēta Malaizijā, un to pašlaik klasificē ar tādu pašu KN kodu, ar kādu tiek klasificēts attiecīgais ražojums. |
| --- | --- |

(4)

Ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, ir tāds pats kā iepriekšējā apsvērumā definētais ražojums, taču tas tiek sūtīts no Malaizijas neatkarīgi no tā, vai šā ražojuma izcelsme ir vai nav deklarēta Malaizijā, un to pašlaik klasificē ar tādu pašu KN kodu, ar kādu tiek klasificēts attiecīgais ražojums.

C.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (5) | Pašlaik spēkā esošie pasākumi, kuri, iespējams, tiek apieti, ir antidempinga pasākumi, kas noteikti ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 (2). |
| --- | --- |

(5)

Pašlaik spēkā esošie pasākumi, kuri, iespējams, tiek apieti, ir antidempinga pasākumi, kas noteikti ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 (2).

D.   PAMATOJUMS

| (6) | Pieprasījumā ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi, ka antidempinga pasākumi, kas piemērojami konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, tiek apieti, nosūtot tos no Malaizijas.
  Iesniegtie pierādījumi ir šādi. |
| --- | --- |

(6)

Pieprasījumā ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi, ka antidempinga pasākumi, kas piemērojami konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, tiek apieti, nosūtot tos no Malaizijas.

Iesniegtie pierādījumi ir šādi.

| (7) | Pieprasījumā parādīts, ka ir notikušas būtiskas pārmaiņas tirdzniecības modelī saistībā ar eksportu no Ķīnas Tautas Republikas un Malaizijas uz Savienību, kopš attiecīgajam ražojumam noteikti pasākumi, un ka bez maksājuma noteikšanas šādām pārmaiņām nav cita pietiekama cēloņa vai pamatojuma. |
| --- | --- |

(7)

Pieprasījumā parādīts, ka ir notikušas būtiskas pārmaiņas tirdzniecības modelī saistībā ar eksportu no Ķīnas Tautas Republikas un Malaizijas uz Savienību, kopš attiecīgajam ražojumam noteikti pasākumi, un ka bez maksājuma noteikšanas šādām pārmaiņām nav cita pietiekama cēloņa vai pamatojuma.

| (8) | Šķiet, ka šīs tirdzniecības modeļa pārmaiņas radušās tādēļ, ka daži Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumi tiek pārkrauti Malaizijā. |
| --- | --- |

(8)

Šķiet, ka šīs tirdzniecības modeļa pārmaiņas radušās tādēļ, ka daži Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumi tiek pārkrauti Malaizijā.

| (9) | Turklāt pieprasījumā ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu tam, ka attiecīgajam ražojumam piemēroto pašreizējo antidempinga pasākumu koriģējošās sekas tiek mazinātas gan attiecībā uz daudzumu, gan cenu. Šķiet, ka attiecīgā ražojuma importu ir aizstājuši ievērojami ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, importa apjomi. Turklāt ir pietiekami daudz pierādījumu tam, ka ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, imports notiek par cenām, kuras ir daudz zemākas par cenu, kas nerada kaitējumu un kas konstatēta izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt pieprasījumā ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu tam, ka attiecīgajam ražojumam piemēroto pašreizējo antidempinga pasākumu koriģējošās sekas tiek mazinātas gan attiecībā uz daudzumu, gan cenu. Šķiet, ka attiecīgā ražojuma importu ir aizstājuši ievērojami ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, importa apjomi. Turklāt ir pietiekami daudz pierādījumu tam, ka ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, imports notiek par cenām, kuras ir daudz zemākas par cenu, kas nerada kaitējumu un kas konstatēta izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi.

| (10) | Visbeidzot, pieprasījumā ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu tam, ka ražojumam, uz kuru attiecas izmeklēšana, tiek piemērotas dempinga cenas, salīdzinot ar normālo vērtību, kas attiecīgajam ražojumam tika konstatēta iepriekš. |
| --- | --- |

(10)

Visbeidzot, pieprasījumā ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu tam, ka ražojumam, uz kuru attiecas izmeklēšana, tiek piemērotas dempinga cenas, salīdzinot ar normālo vērtību, kas attiecīgajam ražojumam tika konstatēta iepriekš.

| (11) | Ja izmeklēšanas gaitā konstatēs, ka Malaizijā notiek arī citāda pasākumu apiešana, uz kuru attiecas pamatregulas 13. pants un kura nav pārkraušana, izmeklēšanu var attiecināt arī uz šīm darbībām. |
| --- | --- |

(11)

Ja izmeklēšanas gaitā konstatēs, ka Malaizijā notiek arī citāda pasākumu apiešana, uz kuru attiecas pamatregulas 13. pants un kura nav pārkraušana, izmeklēšanu var attiecināt arī uz šīm darbībām.

E.   PROCEDŪRA

| (12) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, kas pamato izmeklēšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 13. panta 3. punktam, un tam, lai reģistrētu ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, importu, neatkarīgi no tā, vai tā izcelsme ir vai nav deklarēta Malaizijā, saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, kas pamato izmeklēšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 13. panta 3. punktam, un tam, lai reģistrētu ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, importu, neatkarīgi no tā, vai tā izcelsme ir vai nav deklarēta Malaizijā, saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu.

a)   Anketas

| (13) | Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas zināmajiem eksportētājiem/ražotājiem un zināmajām eksportētāju/ražotāju apvienībām Malaizijā, zināmajiem eksportētājiem/ražotājiem un zināmajām eksportētāju/ražotāju asociācijām Ķīnas Tautas Republikā, zināmajiem Savienības importētājiem un importētāju asociācijām, kā arī Ķīnas Tautas Republikas un Malaizijas iestādēm. Informāciju var attiecīgi iegūt arī no Savienības ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(13)

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas zināmajiem eksportētājiem/ražotājiem un zināmajām eksportētāju/ražotāju apvienībām Malaizijā, zināmajiem eksportētājiem/ražotājiem un zināmajām eksportētāju/ražotāju asociācijām Ķīnas Tautas Republikā, zināmajiem Savienības importētājiem un importētāju asociācijām, kā arī Ķīnas Tautas Republikas un Malaizijas iestādēm. Informāciju var attiecīgi iegūt arī no Savienības ražošanas nozares.

| (14) | Visām ieinteresētajām personām vienmēr nekavējoties un ne vēlāk kā šīs regulas 3. pantā norādītajā termiņā jāsazinās ar Komisiju un šīs regulas 3. panta 1. punktā noteiktajā termiņā jāpieprasa anketa, tā kā šīs regulas 3. panta 2. punktā norādītais termiņš attiecas uz visām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(14)

Visām ieinteresētajām personām vienmēr nekavējoties un ne vēlāk kā šīs regulas 3. pantā norādītajā termiņā jāsazinās ar Komisiju un šīs regulas 3. panta 1. punktā noteiktajā termiņā jāpieprasa anketa, tā kā šīs regulas 3. panta 2. punktā norādītais termiņš attiecas uz visām ieinteresētajām personām.

| (15) | Ķīnas Tautas Republikas un Malaizijas iestādes tiks informētas par izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(15)

Ķīnas Tautas Republikas un Malaizijas iestādes tiks informētas par izmeklēšanas sākšanu.

b)   Informācijas vākšana un uzklausīšanas organizēšana

| (16) | Ar šo visas ieinteresētās personas tiek aicinātas rakstiski darīt zināmu savu viedokli un sniegt apstiprinošus pierādījumus. Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās rakstiski pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kādēļ tās jāuzklausa. |
| --- | --- |

(16)

Ar šo visas ieinteresētās personas tiek aicinātas rakstiski darīt zināmu savu viedokli un sniegt apstiprinošus pierādījumus. Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās rakstiski pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kādēļ tās jāuzklausa.

c)   Atbrīvojums no importa reģistrācijas vai pasākumiem

| (17) | Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, importu var atbrīvot no reģistrācijas vai pasākumiem, ja ar šādu importu pasākumi netiek apieti. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, importu var atbrīvot no reģistrācijas vai pasākumiem, ja ar šādu importu pasākumi netiek apieti.

| (18) | Iespējamā pasākumu apiešana notiek ārpus Savienības, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu atbrīvojumu var piešķirt konkrētu stikla šķiedras sieta audumu ražotājiem Malaizijā, kuri var pierādīt, ka nav saistīti (3) ne ar vienu ražotāju, uz kuru attiecas pasākumi (4), un ja ir konstatēts, ka tie nav iesaistīti pamatregulas 13. panta 1. un 2. punktā definētajā apiešanā. Ražotājiem, kuri vēlas saņemt atbrīvojumu, šīs regulas 3. panta 3. punktā norādītajā termiņā jāiesniedz pieprasījums, kas pienācīgi pamatots ar pierādījumiem. |
| --- | --- |

(18)

Iespējamā pasākumu apiešana notiek ārpus Savienības, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu atbrīvojumu var piešķirt konkrētu stikla šķiedras sieta audumu ražotājiem Malaizijā, kuri var pierādīt, ka nav saistīti (3) ne ar vienu ražotāju, uz kuru attiecas pasākumi (4), un ja ir konstatēts, ka tie nav iesaistīti pamatregulas 13. panta 1. un 2. punktā definētajā apiešanā. Ražotājiem, kuri vēlas saņemt atbrīvojumu, šīs regulas 3. panta 3. punktā norādītajā termiņā jāiesniedz pieprasījums, kas pienācīgi pamatots ar pierādījumiem.

F.   REĢISTRĀCIJA

| (19) | Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, importam jāpiemēro reģistrācija, lai nodrošinātu, ka tad, ja izmeklēšanā konstatē pasākumu apiešanu, antidempinga maksājumus atbilstošā apmērā varētu piemērot ar atpakaļejošu datumu no dienas, kad reģistrēts šāds no Malaizijas sūtīts imports. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, importam jāpiemēro reģistrācija, lai nodrošinātu, ka tad, ja izmeklēšanā konstatē pasākumu apiešanu, antidempinga maksājumus atbilstošā apmērā varētu piemērot ar atpakaļejošu datumu no dienas, kad reģistrēts šāds no Malaizijas sūtīts imports.

G.   TERMIŅI

| (20) | Pareizas pārvaldības labad jānosaka termiņi, kuros:






  — | ieinteresētās personas var pieteikties Komisijā, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem vai visu pārējo informāciju, kas jāņem vērā izmeklēšanā, |
| --- | --- | --- |

(20)

Pareizas pārvaldības labad jānosaka termiņi, kuros:

—

ieinteresētās personas var pieteikties Komisijā, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem vai visu pārējo informāciju, kas jāņem vērā izmeklēšanā,

| — | ražotāji Malaizijā var pieprasīt atbrīvojumu no importa reģistrācijas vai pasākumiem, |
| --- | --- |

—

ražotāji Malaizijā var pieprasīt atbrīvojumu no importa reģistrācijas vai pasākumiem,

| — | ieinteresētās personas var iesniegt Komisijai rakstisku uzklausīšanas pieprasījumu. |
| --- | --- |

—

ieinteresētās personas var iesniegt Komisijai rakstisku uzklausīšanas pieprasījumu.

| (21) | Jāpievērš uzmanība tam, ka vairākuma pamatregulā noteikto procesuālo tiesību īstenošana ir atkarīga no tā, vai persona piesakās šīs regulas 3. pantā minētā termiņā. |
| --- | --- |

(21)

Jāpievērš uzmanība tam, ka vairākuma pamatregulā noteikto procesuālo tiesību īstenošana ir atkarīga no tā, vai persona piesakās šīs regulas 3. pantā minētā termiņā.

H.   NESADARBOŠANĀS

| (22) | Ja ieinteresētā persona atsakās nodrošināt pieeju nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai arī būtiski traucē izmeklēšanu, pozitīvus vai negatīvus konstatējumus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var gūt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(22)

Ja ieinteresētā persona atsakās nodrošināt pieeju nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai arī būtiski traucē izmeklēšanu, pozitīvus vai negatīvus konstatējumus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var gūt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

| (23) | Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju neņem vērā un izmanto pieejamos faktus. Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir balstīti uz pieejamajiem faktiem, šai personai rezultāts var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies. |
| --- | --- |

(23)

Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju neņem vērā un izmanto pieejamos faktus. Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir balstīti uz pieejamajiem faktiem, šai personai rezultāts var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

I.   IZMEKLĒŠANAS GRAFIKS

| (24) | Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu izmeklēšana tiks pabeigta deviņu mēnešu laikā no šīs regulas publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu izmeklēšana tiks pabeigta deviņu mēnešu laikā no šīs regulas publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

J.   PERSONAS DATU APSTRĀDE

| (25) | Tiek norādīts, ka šajā izmeklēšanā savāktos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (5). |
| --- | --- |

(25)

Tiek norādīts, ka šajā izmeklēšanā savāktos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (5).

K.   UZKLAUSĪŠANAS AMATPERSONA

| (26) | Jānorāda arī, ka gadījumā, ja ieinteresētās personas uzskata, ka tām ir radušās grūtības īstenot savas tiesības uz aizstāvību, tās var lūgt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Šī amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas dienestiem, vajadzības gadījumā piedāvājot mediāciju procedūras jautājumos, kas skar šo personu interešu aizstāvību šajā procedūrā, īpaši jautājumos par piekļuvi lietai, konfidencialitāti, termiņu pagarināšanu un viedokļu rakstisku un/vai mutisku iesniegšanu. Papildu informāciju un kontaktinformāciju ieinteresētās personas var atrast uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta vietnē (http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm), |
| --- | --- |

(26)

Jānorāda arī, ka gadījumā, ja ieinteresētās personas uzskata, ka tām ir radušās grūtības īstenot savas tiesības uz aizstāvību, tās var lūgt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Šī amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas dienestiem, vajadzības gadījumā piedāvājot mediāciju procedūras jautājumos, kas skar šo personu interešu aizstāvību šajā procedūrā, īpaši jautājumos par piekļuvi lietai, konfidencialitāti, termiņu pagarināšanu un viedokļu rakstisku un/vai mutisku iesniegšanu. Papildu informāciju un kontaktinformāciju ieinteresētās personas var atrast uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta vietnē (http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu tiek sākta izmeklēšana, lai noskaidrotu, vai tādu stikla šķiedras sieta audumu, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus), kas tiek sūtīti no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai šā ražojuma izcelsme ir vai nav deklarēta Malaizijā, un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00 (TARIC kodi 7019510011 un 7019590011), imports Savienībā apiet ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteiktos pasākumus.

2. pants

Ar šo muitas dienestiem saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu uzdod veikt vajadzīgos pasākumus, lai reģistrētu šīs regulas 1. pantā noteikto importu Savienībā.

Reģistrāciju beidz deviņus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Komisija ar regulu var uzdot muitas dienestiem pārtraukt to ražojumu importa reģistrāciju Savienībā, kurus ražojuši ražotāji, kuri iesnieguši pieteikumu par atbrīvojumu no reģistrācijas un par kuriem konstatēts, ka tie atbilst atbrīvojuma piešķiršanas nosacījumiem.

3. pants

1.   Anketas Komisijai jāpieprasa 15 dienu laikā no dienas, kad šo regulu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Ieinteresētajām personām, kuras vēlas, lai to viedokli ņemtu vērā izmeklēšanā, jāpiesakās, sazinoties ar Komisiju, rakstiski jāizklāsta savs viedoklis un jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem vai visa pārējā informācija 37 dienu laikā no dienas, kad šo regulu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

3.   Malaizijas ražotājiem, kas pieprasa izņēmumu no importa reģistrācijas vai pasākumiem, tajā pašā 37 dienu termiņā jāiesniedz ar pierādījumiem pienācīgi pamatots pieprasījums.

4.   Turklāt ieinteresētās personas tajā pašā 37 dienu termiņā var pieprasīt, lai Komisija tās uzklausītu.

5.   Ieinteresētās personas tiek lūgtas visu informāciju un pieprasījumus iesniegt elektroniski (nekonfidenciālo informāciju pa elektronisko pastu, konfidenciālo – CD-R/DVD formātā), un tām jānorāda savs vārds un uzvārds/nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs. Tomēr pilnvaras, parakstītus apliecinājumus un to atjauninājumus, kas pievienoti aizpildītām anketām, iesniedz papīra formātā, t. i., pa pastu vai personīgi turpmāk norādītajā adresē. Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu, ja kāda ieinteresētā persona nevar iesniegt informāciju un pieprasījumus elektroniski, tai par to uzreiz jāinformē Komisija. Sīkāku informāciju par saraksti ar Komisiju ieinteresētās personas var atrast attiecīgajā lapā Tirdzniecības ģenerāldirektorāta vietnē: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence. Visiem rakstiskajiem dokumentiem, tostarp šajā regulā pieprasītajai informācijai, atbildēm uz anketas jautājumiem un sarakstei, ko ieinteresētās personas veic konfidenciāli, jābūt ar norādi “Limited” (6), un saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu dokumentiem pievieno nekonfidenciālu versiju ar norādi “For inspection by interested parties”.

Adrese korespondencei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss: +32 22993704 |
| E-pasts: TRADE-AC-MESH@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss: +32 22993704

E-pasts: TRADE-AC-MESH@ec.europa.eu

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 9. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 204, 9.8.2011., 1. lpp.

2

(3)  Saskaņā ar 143. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 par Kopienas Muitas kodeksa īstenošanu personas uzskata par saistītām tikai tad, ja: a) viena persona ir otras personas uzņēmuma amatpersona vai direktors; b) personas ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri; c) tās ir darba devējs un darba ņēmējs; d) jebkurai personai tieši vai netieši pieder, tā pārvalda vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām; e) viens no tiem tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē kāda trešā persona; g) abas personas kopā tieši vai netieši kontrolē kādu trešo personu; vai h) personas ir vienas ģimenes locekļi. Par vienas ģimenes locekļiem uzskata tikai tādas personas, kuru starpā pastāv šāda radniecība: i) vīrs un sieva; ii) tēvs vai māte un bērns; iii) brālis un māsa vai pusbrālis un pusmāsa; iv) vectēvs vai vecāmāte un mazbērns; v) tēva vai mātes brālis vai māsa un brāļa vai māsas bērns; vi) vīra vai sievas tēvs vai māte un znots vai vedekla; vii) svainis un svaine (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.). Šajā kontekstā termins “persona” attiecas gan uz fizisku, gan juridisku personu.

3

(4)  Tomēr pat tad, ja ražotāji iepriekšminētajā nozīmē ir saistīti ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecas spēkā esošie pasākumi Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes importam (sākotnējie antidempinga pasākumi), atbrīvojumu var piešķirt, ja nav pierādījumu, ka saistība ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecās sākotnējie pasākumi, tika izveidota vai izmantota, lai tos apietu.

4

(5)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

5

(6)  Dokumentu ar norādi “Limited” uzskata par konfidenciālu saskaņā ar 19. pantu Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (kas tekstā minēta kā pamatregula) un 6. pantu PTO Nolīgumā par 1994. gada GATT VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums). Tas ir aizsargāts arī atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

6

Limited

GATT

---

| 10.11.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 292/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 292/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1136/2011

(2011. gada 9. novembris),

ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 10. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 9. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| MA | 47,8 |
| MK | 61,4 |
| TR | 85,9 |
| ZZ | 64,8 |
| 0707 00 05 | AL | 64,0 |
| EG | 161,4 |
| TR | 135,1 |
| ZZ | 120,2 |
| 0709 90 70 | AR | 61,1 |
| MA | 70,1 |
| TR | 146,8 |
| ZZ | 92,7 |
| 0805 20 10 | MA | 80,2 |
| ZA | 74,4 |
| ZZ | 77,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | AR | 54,5 |
| HR | 10,3 |
| IL | 76,0 |
| MA | 79,7 |
| TR | 81,8 |
| UY | 54,6 |
| ZZ | 59,5 |
| 0805 50 10 | AR | 58,5 |
| BO | 59,5 |
| TR | 67,5 |
| ZA | 40,1 |
| ZZ | 56,4 |
| 0806 10 10 | BR | 231,5 |
| CL | 73,3 |
| EC | 65,7 |
| LB | 291,0 |
| TR | 144,2 |
| US | 268,2 |
| ZA | 80,8 |
| ZZ | 165,0 |
| 0808 10 80 | CA | 145,0 |
| CL | 90,0 |
| CN | 67,2 |
| MK | 41,0 |
| NZ | 127,6 |
| ZA | 150,1 |
| ZZ | 103,5 |
| 0808 20 50 | CN | 50,3 |
| TR | 133,1 |
| ZZ | 91,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AL

64,0

MA

47,8

MK

61,4

TR

85,9

ZZ

64,8

0707 00 05

AL

64,0

EG

161,4

TR

135,1

ZZ

120,2

0709 90 70

AR

61,1

MA

70,1

TR

146,8

ZZ

92,7

0805 20 10

MA

80,2

ZA

74,4

ZZ

77,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

AR

54,5

HR

10,3

IL

76,0

MA

79,7

TR

81,8

UY

54,6

ZZ

59,5

0805 50 10

AR

58,5

BO

59,5

TR

67,5

ZA

40,1

ZZ

56,4

0806 10 10

BR

231,5

CL

73,3

EC

65,7

LB

291,0

TR

144,2

US

268,2

ZA

80,8

ZZ

165,0

0808 10 80

CA

145,0

CL

90,0

CN

67,2

MK

41,0

NZ

127,6

ZA

150,1

ZZ

103,5

0808 20 50

CN

50,3

TR

133,1

ZZ

91,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 10.11.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 292/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 292/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1137/2011

(2011. gada 9. novembris),

ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./12. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./12. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1103/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./12. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1103/2011 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2011./12. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Īstenošanas regulas (ES) Nr. 971/2011 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 10. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 9. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 254, 30.9.2011., 12. lpp.

3

(4)  OV L 285, 1.11.2011., 20. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2011. gada 10. novembra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 43,24 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 43,24 | 1,93 |
| 1701 12 10 (1) | 43,24 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 43,24 | 1,64 |
| 1701 91 00 (2) | 49,57 | 2,60 |
| 1701 99 10 (2) | 49,57 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,57 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

43,24

0,00

1701 11 90 (1)

43,24

1,93

1701 12 10 (1)

43,24

0,00

1701 12 90 (1)

43,24

1,64

1701 91 00 (2)

49,57

2,60

1701 99 10 (2)

49,57

0,00

1701 99 90 (2)

49,57

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

IV Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

| 10.11.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 292/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 292/12

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 472/09/COL

(2009. gada 25. novembris),

ar kuru septiņdesmit piekto reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2) un jo īpaši tā 61.–63. pantu un 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (3) un jo īpaši tā 24. pantu un 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

Tā kā:

Uzraudzības un Tiesas nolīguma 24. pants paredz, ka Iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu.

Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā ir paredzēts, ka Iestāde sniedz paziņojumus vai izdod pamatnostādnes par EEZ līgumā regulētajiem jautājumiem, ja minētais līgums vai Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums to skaidri paredz vai ja Iestāde to uzskata par nepieciešamu.

Iestāde 1994. gada 19. janvārī pieņēma procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā (4).

Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk “Komisija”) 2009. gada 14. augustā pieņēma Paziņojumu par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (5).

Šis paziņojums attiecas arī uz Eiropas Ekonomikas zonu.

Ir jānodrošina EEZ valsts atbalsta noteikumu vienāda piemērošana visā Eiropas Ekonomikas zonā.

Saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma beigu daļā iekļautās nodaļas “VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA” II punktu Iestādei pēc apspriešanās ar Komisiju ir jāpieņem tiesību akti atbilstoši tiem, ko pieņēmusi Eiropas Komisija.

Iestāde par šo tematu ir apspriedusies ar Eiropas Komisiju un EBTA valstīm 2009. gada 20. oktobra vēstulē (atsauces Nr. 534132, 534133 un 534134),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsta pamatnostādnes groza, iekļaujot jaunu nodaļu par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem. Jaunā nodaļa ir iekļauta šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2009. gada 25. novembrī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Per SANDERUD

kolēģijas loceklis

Kurt JÄGER

---

(1)  Turpmāk “Iestāde”.

1

(2)  Turpmāk “EEZ līgums”.

2

(3)  Turpmāk “Uzraudzības un Tiesas nolīgums”.

3

(4)  EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes, ko Iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 32, 3.9.1994., 1. lpp. (turpmāk “Valsts atbalsta pamatnostādnes”). Valsts atbalsta pamatnostādņu atjauninātā versija ir publicēta Iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

4

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(5)  OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.

5

---

PIELIKUMS

NODAĻA PAR FINANŠU NOZARES DZĪVOTSPĒJAS ATJAUNOŠANU UN TĀS PĀRSTRUKTURĒŠANAS PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMU PAŠREIZĒJĀS KRĪZES APSTĀKĻOS ATBILSTĪGI VALSTS ATBALSTA NOTEIKUMIEM
   (1)

1.   Ievads

| 1. | Atjaunot uzticību finanšu nozarei un panākt, lai pareizi darbotos finanšu tirgi, ir obligāts priekšnoteikums, lai atveseļotos no pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes (2). EBTA Uzraudzības iestāde (turpmāk “Iestāde”) atzīmē – lai atjaunotu uzticību finanšu sistēmai, saglabātu iekšējo tirgu un nodrošinātu aizdevumus ekonomikai, Kopienas mērogā ir ierosināti vairāki pasākumi, kuros tiek ņemta vērā krīzes sistēmiskā būtība un finanšu nozares savstarpējā savienojamība (3). |
| --- | --- |

1.

Atjaunot uzticību finanšu nozarei un panākt, lai pareizi darbotos finanšu tirgi, ir obligāts priekšnoteikums, lai atveseļotos no pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes (2). EBTA Uzraudzības iestāde (turpmāk “Iestāde”) atzīmē – lai atjaunotu uzticību finanšu sistēmai, saglabātu iekšējo tirgu un nodrošinātu aizdevumus ekonomikai, Kopienas mērogā ir ierosināti vairāki pasākumi, kuros tiek ņemta vērā krīzes sistēmiskā būtība un finanšu nozares savstarpējā savienojamība (3).

| 2. | Iestāde piekrīt, ka šīs iniciatīvas ir jāpapildina ar rīcību finanšu iestāžu līmenī, nodrošinot, ka šīs iestādes spēj noturēties pašreizējās krīzes apstākļos un atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, nepaļaujoties uz valsts atbalstu; tas savukārt veido stabilāku pamatu to aizdevēja funkciju veikšanai. Kopienas līmenī Komisija jau izskata vairākas valsts atbalsta lietas attiecībā uz EK valstu veiktajiem pasākumiem saistībā ar likviditātes, maksātspējas vai aizdošanas problēmām. Iestāde trijās savu pamatnostādņu nodaļās ir devusi norādījumus, kā jāizstrādā un jāsniedz valsts atbalsts bankām (4). Šajās nodaļās atzīts, ka krīzes nopietnība attaisno valsts atbalsta piešķiršanu, kurš uzskatāms par saderīgu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu, un radīja satvaru, lai EBTA valstis varētu saskaņoti sniegt valsts garantijas un veikt rekapitalizācijas un samazinātas vērtības aktīvu glābšanas pasākumus. Minēto noteikumu galvenais uzdevums ir nodrošināt, lai ar glābšanas pasākumu palīdzību pilnībā varētu sasniegt finansiālas stabilitātes un kredītu plūsmas uzturēšanas mērķus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgas iespējas bankām (5), kas atrodas dažādas EEZ valstīs, kā arī starp tām bankām, kas saņem valsts atbalstu, un tām, kas to nesaņem, tajā pašā laikā izvairoties no konkurencei kaitīgām cīņām par subsīdijām, ierobežojot morālo kaitējumu un nodrošinot EEZ banku konkurētspēju un efektivitāti EEZ un starptautiskajos tirgos. |
| --- | --- |

2.

Iestāde piekrīt, ka šīs iniciatīvas ir jāpapildina ar rīcību finanšu iestāžu līmenī, nodrošinot, ka šīs iestādes spēj noturēties pašreizējās krīzes apstākļos un atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, nepaļaujoties uz valsts atbalstu; tas savukārt veido stabilāku pamatu to aizdevēja funkciju veikšanai. Kopienas līmenī Komisija jau izskata vairākas valsts atbalsta lietas attiecībā uz EK valstu veiktajiem pasākumiem saistībā ar likviditātes, maksātspējas vai aizdošanas problēmām. Iestāde trijās savu pamatnostādņu nodaļās ir devusi norādījumus, kā jāizstrādā un jāsniedz valsts atbalsts bankām (4). Šajās nodaļās atzīts, ka krīzes nopietnība attaisno valsts atbalsta piešķiršanu, kurš uzskatāms par saderīgu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu, un radīja satvaru, lai EBTA valstis varētu saskaņoti sniegt valsts garantijas un veikt rekapitalizācijas un samazinātas vērtības aktīvu glābšanas pasākumus. Minēto noteikumu galvenais uzdevums ir nodrošināt, lai ar glābšanas pasākumu palīdzību pilnībā varētu sasniegt finansiālas stabilitātes un kredītu plūsmas uzturēšanas mērķus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgas iespējas bankām (5), kas atrodas dažādas EEZ valstīs, kā arī starp tām bankām, kas saņem valsts atbalstu, un tām, kas to nesaņem, tajā pašā laikā izvairoties no konkurencei kaitīgām cīņām par subsīdijām, ierobežojot morālo kaitējumu un nodrošinot EEZ banku konkurētspēju un efektivitāti EEZ un starptautiskajos tirgos.

| 3. | Valsts atbalsta noteikumi ļauj nodrošināt to EBTA valstu pasākumu saskaņotību, kas nolēmušas rīkoties. Tomēr lēmums par to, vai izmantot valsts līdzekļus, lai, piemēram, pasargātu bankas no samazinātas vērtības aktīviem, ir jāpieņem pašām EBTA valstīm. Dažos gadījumos finanšu iestādes var pārvarēt pašreizējo krīzi, neveicot lielus pielāgojumus, vai bez papildu atbalsta. Citos turpretim iespējams, ka valsts atbalsts ir vajadzīgs garantiju, rekapitalizācijas vai palīdzības pasākumu veidā, glābjot samazinātas vērtības aktīvus. |
| --- | --- |

3.

Valsts atbalsta noteikumi ļauj nodrošināt to EBTA valstu pasākumu saskaņotību, kas nolēmušas rīkoties. Tomēr lēmums par to, vai izmantot valsts līdzekļus, lai, piemēram, pasargātu bankas no samazinātas vērtības aktīviem, ir jāpieņem pašām EBTA valstīm. Dažos gadījumos finanšu iestādes var pārvarēt pašreizējo krīzi, neveicot lielus pielāgojumus, vai bez papildu atbalsta. Citos turpretim iespējams, ka valsts atbalsts ir vajadzīgs garantiju, rekapitalizācijas vai palīdzības pasākumu veidā, glābjot samazinātas vērtības aktīvus.

| 4. | Ja kāda finanšu iestāde ir saņēmusi valsts atbalstu, attiecīgai EBTA valstij ir jāiesniedz dzīvotspējas plāns vai plaši izvērsts pārstrukturēšanas plāns; tas vajadzīgs, lai apstiprinātu konkrētās bankas ilgtermiņa dzīvotspēju neatkarīgi no valsts atbalsta. Ir noteikti attiecīgi kritēriji, lai definētu apstākļus, kādos bankai būtu nepieciešama vērienīgāka pārstrukturēšana un kad ir vajadzīgi pasākumi to konkurences traucējumu novēršanai, kas radušies atbalsta rezultātā (6). Šī nodaļa nemaina minētos kritērijus. Drīzāk gan tā papildina šos kritērijus prognozējamības un saskaņotas pieejas interesēs, izskaidrojot, kā Iestāde šajos sistēmiskās krīzes apstākļos vērtēs EBTA valstu sniegtā pārstrukturēšanas atbalsta finanšu iestādēm saderīgumu (7) ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

4.

Ja kāda finanšu iestāde ir saņēmusi valsts atbalstu, attiecīgai EBTA valstij ir jāiesniedz dzīvotspējas plāns vai plaši izvērsts pārstrukturēšanas plāns; tas vajadzīgs, lai apstiprinātu konkrētās bankas ilgtermiņa dzīvotspēju neatkarīgi no valsts atbalsta. Ir noteikti attiecīgi kritēriji, lai definētu apstākļus, kādos bankai būtu nepieciešama vērienīgāka pārstrukturēšana un kad ir vajadzīgi pasākumi to konkurences traucējumu novēršanai, kas radušies atbalsta rezultātā (6). Šī nodaļa nemaina minētos kritērijus. Drīzāk gan tā papildina šos kritērijus prognozējamības un saskaņotas pieejas interesēs, izskaidrojot, kā Iestāde šajos sistēmiskās krīzes apstākļos vērtēs EBTA valstu sniegtā pārstrukturēšanas atbalsta finanšu iestādēm saderīgumu (7) ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

| 5. | Banku jomas pamatnostādnēs, Rekapitalizācijas pamatnostādnēs un Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādnēs tiek atgādināts par pamatprincipiem, kas iekļauti Pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (8). Saskaņā ar šiem principiem pirmais un galvenais, kas pārstrukturēšanas atbalstam būtu jānodrošina, ir uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošana ilgtermiņā bez valsts atbalsta palīdzības. Turklāt pārstrukturēšanas atbalstā pēc iespējas būtu jāiekļauj nosacījumi par atbilstīgu sloga sadalījumu un pasākumi konkurences traucējumu mazināšanai, jo šie traucējumi ilgākā laika posmā ievērojami vājinātu attiecīgā tirgus struktūru un darbību. |
| --- | --- |

5.

Banku jomas pamatnostādnēs, Rekapitalizācijas pamatnostādnēs un Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādnēs tiek atgādināts par pamatprincipiem, kas iekļauti Pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (8). Saskaņā ar šiem principiem pirmais un galvenais, kas pārstrukturēšanas atbalstam būtu jānodrošina, ir uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošana ilgtermiņā bez valsts atbalsta palīdzības. Turklāt pārstrukturēšanas atbalstā pēc iespējas būtu jāiekļauj nosacījumi par atbilstīgu sloga sadalījumu un pasākumi konkurences traucējumu mazināšanai, jo šie traucējumi ilgākā laika posmā ievērojami vājinātu attiecīgā tirgus struktūru un darbību.

| 6. | Piemērojot iepriekš minētos atzinumus, galvenokārt jāņem vērā iekšējā tirgus integritāte un banku attīstība EEZ. Jāizvairās no tirgus fragmentēšanas un dalīšanas. Tiklīdz šī krīze būs pārvarēta, EEZ bankām, balstoties uz vienotu EEZ finanšu tirgu, jāieņem stabila globālā pozīcija. Turklāt Iestāde vēlreiz apstiprina, ka pārmaiņas jāparedz un jāspēj ar tām tikt galā sociāli atbildīgā veidā, un uzsver, ka jāpanāk atbilstība valstu tiesību aktiem, īstenojot Kopienas direktīvas par darba ņēmēju informēšanu un apspriešanos ar tiem, kuras piemēro šādos apstākļos. |
| --- | --- |

6.

Piemērojot iepriekš minētos atzinumus, galvenokārt jāņem vērā iekšējā tirgus integritāte un banku attīstība EEZ. Jāizvairās no tirgus fragmentēšanas un dalīšanas. Tiklīdz šī krīze būs pārvarēta, EEZ bankām, balstoties uz vienotu EEZ finanšu tirgu, jāieņem stabila globālā pozīcija. Turklāt Iestāde vēlreiz apstiprina, ka pārmaiņas jāparedz un jāspēj ar tām tikt galā sociāli atbildīgā veidā, un uzsver, ka jāpanāk atbilstība valstu tiesību aktiem, īstenojot Kopienas direktīvas par darba ņēmēju informēšanu un apspriešanos ar tiem, kuras piemēro šādos apstākļos.

| 7. | Šajā nodaļā ir izskaidrots, kā Iestāde pašreizējā krīzes situācijā pārbaudīs bankām paredzēto pārstrukturēšanas atbalstu; tā ņems vērā vajadzību mainīt pagātnes praksi saistībā ar krīzes globālo mērogu un raksturu, banku nozares sistēmisko lomu ekonomikā kopumā un iespējamās sistēmiskās sekas, ko varētu radīt vajadzība vienlaikus pārstrukturēt vairākas bankas.






  — | Pārstrukturēšanas plānā jāiekļauj visaptveroša bankas problēmu diagnoze. Lai varētu izstrādāt ilgtspējīgu stratēģiju, bankām prasīs veikt savas uzņēmējdarbības stresa testu. Pirmajam solim dzīvotspējas atjaunošanā ir jābalstās uz kopējiem rādītājiem, kas pēc iespējas pamatosies uz EEZ līmenī noteiktu metodiku. Turklāt vajadzības gadījumā bankām prasīs atklāt samazinātas vērtības aktīvus (9). |
| --- | --- | --- |

7.

Šajā nodaļā ir izskaidrots, kā Iestāde pašreizējā krīzes situācijā pārbaudīs bankām paredzēto pārstrukturēšanas atbalstu; tā ņems vērā vajadzību mainīt pagātnes praksi saistībā ar krīzes globālo mērogu un raksturu, banku nozares sistēmisko lomu ekonomikā kopumā un iespējamās sistēmiskās sekas, ko varētu radīt vajadzība vienlaikus pārstrukturēt vairākas bankas.

—

Pārstrukturēšanas plānā jāiekļauj visaptveroša bankas problēmu diagnoze. Lai varētu izstrādāt ilgtspējīgu stratēģiju, bankām prasīs veikt savas uzņēmējdarbības stresa testu. Pirmajam solim dzīvotspējas atjaunošanā ir jābalstās uz kopējiem rādītājiem, kas pēc iespējas pamatosies uz EEZ līmenī noteiktu metodiku. Turklāt vajadzības gadījumā bankām prasīs atklāt samazinātas vērtības aktīvus (9).

| — | Ievērojot to, ka finansiālā stabilitāte un EEZ sarežģītās ekonomiskās situācijas pārvarēšana ir prioritārs mērķis, īpaša uzmanība jāpievērš pārstrukturēšanas plāna izstrādei, it īpaši – nosakot pietiekami elastīgu un reāli izpildāmu termiņu nepieciešamajiem īstenošanas pasākumiem. Ja tirgus apstākļu dēļ strukturālus pasākumus nevar īstenot nekavējoties, jāparedz starpposma rīcības aizsardzības pasākumi. |
| --- | --- |

—

Ievērojot to, ka finansiālā stabilitāte un EEZ sarežģītās ekonomiskās situācijas pārvarēšana ir prioritārs mērķis, īpaša uzmanība jāpievērš pārstrukturēšanas plāna izstrādei, it īpaši – nosakot pietiekami elastīgu un reāli izpildāmu termiņu nepieciešamajiem īstenošanas pasākumiem. Ja tirgus apstākļu dēļ strukturālus pasākumus nevar īstenot nekavējoties, jāparedz starpposma rīcības aizsardzības pasākumi.

| — | Iestāde, ievērojot vispārējo situāciju finanšu nozarē, piemēros pamatprincipu par atbilstīgu sloga sadalījumu starp dalībvalstīm un saņēmējām bankām. Ja glābšanas pasākumu gaitā tirgus apstākļu dēļ vērā ņemams sloga sadalījums tajā brīdī nav iespējams, tas jādara vēlāk, īstenojot pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

—

Iestāde, ievērojot vispārējo situāciju finanšu nozarē, piemēros pamatprincipu par atbilstīgu sloga sadalījumu starp dalībvalstīm un saņēmējām bankām. Ja glābšanas pasākumu gaitā tirgus apstākļu dēļ vērā ņemams sloga sadalījums tajā brīdī nav iespējams, tas jādara vēlāk, īstenojot pārstrukturēšanas plānu.

| — | Pasākumi, ko banka, kurai tiek sniegts atbalsts, īsteno konkurences traucējumu ierobežošanai tajā pašā EBTA valstī vai citās EEZ valstīs, ir jāizstrādā tā, lai tiktu ierobežoti jebkuri traucējumi, kas varētu rasties citām bankām, vienlaikus ņemot vērā to, ka pašreizējās krīzes sistēmiskais raksturs prasa ļoti plaša mēroga valsts intervenci attiecīgajā jomā. |
| --- | --- |

—

Pasākumi, ko banka, kurai tiek sniegts atbalsts, īsteno konkurences traucējumu ierobežošanai tajā pašā EBTA valstī vai citās EEZ valstīs, ir jāizstrādā tā, lai tiktu ierobežoti jebkuri traucējumi, kas varētu rasties citām bankām, vienlaikus ņemot vērā to, ka pašreizējās krīzes sistēmiskais raksturs prasa ļoti plaša mēroga valsts intervenci attiecīgajā jomā.

| — | Pārstrukturēšanas periodā ir jāatļauj papildu atbalsta sniegšana, ja tas vajadzīgs finansiālās stabilitātes dēļ. Jebkurš papildu atbalsts ir jāierobežo līdz minimumam, kas nepieciešams, lai nodrošinātu dzīvotspēju. |
| --- | --- |

—

Pārstrukturēšanas periodā ir jāatļauj papildu atbalsta sniegšana, ja tas vajadzīgs finansiālās stabilitātes dēļ. Jebkurš papildu atbalsts ir jāierobežo līdz minimumam, kas nepieciešams, lai nodrošinātu dzīvotspēju.

| 8. | Šīs nodaļas 2. iedaļa attiecas tikai uz gadījumiem, kuros EBTA valstij ir pienākums paziņot pārstrukturēšanās plānu (10). Principi, kas iekļauti 2. iedaļā, pēc analoģijas attiecas uz tiem gadījumiem, kad EBTA valstij nav formāla pienākuma paziņot pārstrukturēšanas plānu, bet tai jebkurā gadījumā ir jāpierāda saņēmējas bankas dzīvotspēja (11). Pēdējā gadījumā, izņemot, ja Iestāde šaubās, tā parasti neprasīs tik sīku informāciju (12). Atbilstīgi 13. punktam šaubu gadījumā Iestāde pierādījumu gūšanai izmantos stresa testu, un tā vērsīsies pie valsts kompetentās iestādes, lai apstiprinātu šā testa rezultātus. 3., 4. un 5. iedaļa attiecas tikai uz gadījumiem, kuros EBTA valstij ir pienākums paziņot pārstrukturēšanas plānu. Uz šīs nodaļas ierobežoto darbības laiku attiecas 6. iedaļa, un tā attiecas gan uz EBTA valstīm, kuru pienākums ir paziņot atbalsta saņēmēja pārstrukturēšanas plānu, gan arī uz EBTA valstīm, kam jāpierāda tikai atbalsta saņēmēja dzīvotspēja. |
| --- | --- |

8.

Šīs nodaļas 2. iedaļa attiecas tikai uz gadījumiem, kuros EBTA valstij ir pienākums paziņot pārstrukturēšanās plānu (10). Principi, kas iekļauti 2. iedaļā, pēc analoģijas attiecas uz tiem gadījumiem, kad EBTA valstij nav formāla pienākuma paziņot pārstrukturēšanas plānu, bet tai jebkurā gadījumā ir jāpierāda saņēmējas bankas dzīvotspēja (11). Pēdējā gadījumā, izņemot, ja Iestāde šaubās, tā parasti neprasīs tik sīku informāciju (12). Atbilstīgi 13. punktam šaubu gadījumā Iestāde pierādījumu gūšanai izmantos stresa testu, un tā vērsīsies pie valsts kompetentās iestādes, lai apstiprinātu šā testa rezultātus. 3., 4. un 5. iedaļa attiecas tikai uz gadījumiem, kuros EBTA valstij ir pienākums paziņot pārstrukturēšanas plānu. Uz šīs nodaļas ierobežoto darbības laiku attiecas 6. iedaļa, un tā attiecas gan uz EBTA valstīm, kuru pienākums ir paziņot atbalsta saņēmēja pārstrukturēšanas plānu, gan arī uz EBTA valstīm, kam jāpierāda tikai atbalsta saņēmēja dzīvotspēja.

2.   Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

| 9. | Ja EBTA valstij, pamatojoties uz iepriekšējiem Iestādes norādījumiem vai lēmumiem, ir pienākums iesniegt pārstrukturēšanas plānu (13), šim plānam ir jābūt visaptverošam, sīki izstrādātam un sistematizētam. Šajā plānā ir uzskatāmi jāparāda, kā banka iespējami īsā laikā bez valsts atbalsta grasās atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju (14). Lai Iestāde varētu novērtēt (15), vai pastāv citi, vairāk uz tirgu orientēti un lētāki vai mazāk konkurenci traucējoši risinājumi finansiālās stabilitātes saglabāšanai, paziņojumā par pārstrukturēšanas plānu jāiekļauj salīdzinājums ar iespējamām alternatīvām – sadalīšanu vai pārņemšanu no citas bankas puses. Ja banka nevar atjaunot savu dzīvotspēju, pārstrukturēšanas plānā jānorāda, kā to pareizi likvidēt. |
| --- | --- |

9.

Ja EBTA valstij, pamatojoties uz iepriekšējiem Iestādes norādījumiem vai lēmumiem, ir pienākums iesniegt pārstrukturēšanas plānu (13), šim plānam ir jābūt visaptverošam, sīki izstrādātam un sistematizētam. Šajā plānā ir uzskatāmi jāparāda, kā banka iespējami īsā laikā bez valsts atbalsta grasās atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju (14). Lai Iestāde varētu novērtēt (15), vai pastāv citi, vairāk uz tirgu orientēti un lētāki vai mazāk konkurenci traucējoši risinājumi finansiālās stabilitātes saglabāšanai, paziņojumā par pārstrukturēšanas plānu jāiekļauj salīdzinājums ar iespējamām alternatīvām – sadalīšanu vai pārņemšanu no citas bankas puses. Ja banka nevar atjaunot savu dzīvotspēju, pārstrukturēšanas plānā jānorāda, kā to pareizi likvidēt.

| 10. | Pārstrukturēšanas plānā skaidri jānorāda minētās bankas grūtību iemesli un tās trūkumi, kā arī jāizklāsta, kā ierosinātie pārstrukturēšanas pasākumi likvidēs konkrētās bankas problēmas. |
| --- | --- |

10.

Pārstrukturēšanas plānā skaidri jānorāda minētās bankas grūtību iemesli un tās trūkumi, kā arī jāizklāsta, kā ierosinātie pārstrukturēšanas pasākumi likvidēs konkrētās bankas problēmas.

| 11. | Pārstrukturēšanas plānā ir jāiekļauj informācija par saņēmēja uzņēmējdarbības modeli, īpašu uzmanību pievēršot šādiem faktiem: organizatoriskai struktūrai, finansējumam (pierādot īstermiņa un ilgtermiņa finansējuma struktūras dzīvotspēju (16)), korporatīvai pārvaldībai (pierādot, ka tiek novērsts interešu konflikts un veiktas vajadzīgās izmaiņas vadībā (17)), riska pārvaldībai (tostarp samazinātas vērtības aktīvu atklāšanai un piesardzīgai nodrošinājuma veidošanai paredzamajiem nedrošajiem aktīviem), aktīvu un pasīvu pārvaldībai, naudas plūsmas nodrošināšanai (kam bez valsts atbalsta ir jābūt pietiekamā apmērā), ārpusbilances saistībām (pierādot to noturību un konsolidāciju, ja banka ir pakļauta lielākam riskam (18)), ieguldījumiem par saņemtā kredīta līdzekļiem, pašreizējai un gaidāmai kapitāla pietiekamībai atbilstoši spēkā esošajam uzraudzības regulējumam (pamatojoties uz piesardzīgu vērtējumu un atbilstīgu nodrošinājumu), atlīdzības struktūras stimulējošam raksturam (19) (parādot, kā tas sekmē saņēmēja ilgtermiņa rentabilitāti). |
| --- | --- |

11.

Pārstrukturēšanas plānā ir jāiekļauj informācija par saņēmēja uzņēmējdarbības modeli, īpašu uzmanību pievēršot šādiem faktiem: organizatoriskai struktūrai, finansējumam (pierādot īstermiņa un ilgtermiņa finansējuma struktūras dzīvotspēju (16)), korporatīvai pārvaldībai (pierādot, ka tiek novērsts interešu konflikts un veiktas vajadzīgās izmaiņas vadībā (17)), riska pārvaldībai (tostarp samazinātas vērtības aktīvu atklāšanai un piesardzīgai nodrošinājuma veidošanai paredzamajiem nedrošajiem aktīviem), aktīvu un pasīvu pārvaldībai, naudas plūsmas nodrošināšanai (kam bez valsts atbalsta ir jābūt pietiekamā apmērā), ārpusbilances saistībām (pierādot to noturību un konsolidāciju, ja banka ir pakļauta lielākam riskam (18)), ieguldījumiem par saņemtā kredīta līdzekļiem, pašreizējai un gaidāmai kapitāla pietiekamībai atbilstoši spēkā esošajam uzraudzības regulējumam (pamatojoties uz piesardzīgu vērtējumu un atbilstīgu nodrošinājumu), atlīdzības struktūras stimulējošam raksturam (19) (parādot, kā tas sekmē saņēmēja ilgtermiņa rentabilitāti).

| 12. | Katra darbības joma un peļņas centrs ir jānorāda atsevišķi, un jāanalizē to dzīvotspēja. Bankas dzīvotspēja galvenokārt jāatgūst iekšējo pasākumu rezultātā. Ārēji faktori, piemēram, cenu un pieprasījuma svārstības, ko uzņēmums tikpat kā nevar ietekmēt, ir jāņem vērā tikai tādos gadījumos, ja runa ir par vispārēji atzītām tirgus prognozēm. Pārstrukturēšana prasa atteikties no darbības jomām, kas vidējā termiņā turpinātu nest strukturālus zaudējumus. |
| --- | --- |

12.

Katra darbības joma un peļņas centrs ir jānorāda atsevišķi, un jāanalizē to dzīvotspēja. Bankas dzīvotspēja galvenokārt jāatgūst iekšējo pasākumu rezultātā. Ārēji faktori, piemēram, cenu un pieprasījuma svārstības, ko uzņēmums tikpat kā nevar ietekmēt, ir jāņem vērā tikai tādos gadījumos, ja runa ir par vispārēji atzītām tirgus prognozēm. Pārstrukturēšana prasa atteikties no darbības jomām, kas vidējā termiņā turpinātu nest strukturālus zaudējumus.

| 13. | Ilgtermiņa dzīvotspēja ir sasniegta, ja banka spēj segt visas savas izmaksas, ietverot nolietojuma un finansiālās izmaksas, un, ievērojot bankas riska profilu, gūt atbilstīgu peļņu no pašu kapitāla. Pārstrukturētai bankai pašai saviem spēkiem ir jāspēj konkurēt kapitāla tirgū atbilstīgi attiecīgajām regulējuma prasībām. Plānotās pārstrukturēšanas gaidāmie rezultāti ir jāapliecina gan pamatscenārijā, gan “stresa” scenārijos. Šo iemeslu dēļ pārstrukturēšanas plānā cita starpā ir jāņem vērā gan finanšu tirgu pašreizējā situācija, gan nākotnes prognozes, un jāpauž vērtējums par bāzes un vissliktāko gaidāmo rezultātu. Stresa testā jāaplūko vairāki scenāriji, tostarp stresa situācijas pasaules līmeņa ekonomikas lejupslīdes kontekstā. Pieņēmumi ir jāsalīdzina ar atbilstīgiem nozares kritērijiem, kas attiecīgi jāpielāgo, ievērojot jaunākos pavērsienus saistībā ar pašreizējo krīzi finanšu tirgos. Šajā plānā jāiekļauj pasākumi, kas atbilstu stresa testa rezultātā iegūtajiem nosacījumiem. Minētajam stresa testam pēc iespējas vajadzētu balstīties uz kopējiem parametriem, piemēram, tādiem, kas pieņemti Kopienas līmenī (piemēram, metodiku, ko izstrādājusi Eiropas Banku uzraudzītāju komiteja), ko vajadzības gadījumā var pielāgot, lai ņemtu vērā attiecīgās valsts un banku nozarei raksturīgos apstākļus. |
| --- | --- |

13.

Ilgtermiņa dzīvotspēja ir sasniegta, ja banka spēj segt visas savas izmaksas, ietverot nolietojuma un finansiālās izmaksas, un, ievērojot bankas riska profilu, gūt atbilstīgu peļņu no pašu kapitāla. Pārstrukturētai bankai pašai saviem spēkiem ir jāspēj konkurēt kapitāla tirgū atbilstīgi attiecīgajām regulējuma prasībām. Plānotās pārstrukturēšanas gaidāmie rezultāti ir jāapliecina gan pamatscenārijā, gan “stresa” scenārijos. Šo iemeslu dēļ pārstrukturēšanas plānā cita starpā ir jāņem vērā gan finanšu tirgu pašreizējā situācija, gan nākotnes prognozes, un jāpauž vērtējums par bāzes un vissliktāko gaidāmo rezultātu. Stresa testā jāaplūko vairāki scenāriji, tostarp stresa situācijas pasaules līmeņa ekonomikas lejupslīdes kontekstā. Pieņēmumi ir jāsalīdzina ar atbilstīgiem nozares kritērijiem, kas attiecīgi jāpielāgo, ievērojot jaunākos pavērsienus saistībā ar pašreizējo krīzi finanšu tirgos. Šajā plānā jāiekļauj pasākumi, kas atbilstu stresa testa rezultātā iegūtajiem nosacījumiem. Minētajam stresa testam pēc iespējas vajadzētu balstīties uz kopējiem parametriem, piemēram, tādiem, kas pieņemti Kopienas līmenī (piemēram, metodiku, ko izstrādājusi Eiropas Banku uzraudzītāju komiteja), ko vajadzības gadījumā var pielāgot, lai ņemtu vērā attiecīgās valsts un banku nozarei raksturīgos apstākļus.

| 14. | Pašreizējās krīzes apstākļos valdības ir rekapitalizējušas bankas ar tādiem noteikumiem, kas galvenokārt ir izvēlēti finansiālas stabilitātes, nevis peļņas dēļ, kā tas būtu pieņemami privātam ieguldītājam. Tālab ilgtermiņa dzīvotspēja prasa, lai jebkurš saņemtais valsts atbalsts vai nu, kā tas tika plānots, piešķirot šo atbalstu, noteiktā laikā tiktu atmaksāts, vai arī par to tiktu atlīdzināts saskaņā ar tirgus nosacījumiem, tādējādi nodrošinot, ka jebkāda veida papildu valsts atbalsts tiek izbeigts. Ievērojot EEZ līguma neitralitāti attiecībā uz īpašuma tiesībām, valsts atbalsta noteikumus piemēro neatkarīgi no tā, vai banka ir privāts vai valsts īpašums. |
| --- | --- |

14.

Pašreizējās krīzes apstākļos valdības ir rekapitalizējušas bankas ar tādiem noteikumiem, kas galvenokārt ir izvēlēti finansiālas stabilitātes, nevis peļņas dēļ, kā tas būtu pieņemami privātam ieguldītājam. Tālab ilgtermiņa dzīvotspēja prasa, lai jebkurš saņemtais valsts atbalsts vai nu, kā tas tika plānots, piešķirot šo atbalstu, noteiktā laikā tiktu atmaksāts, vai arī par to tiktu atlīdzināts saskaņā ar tirgus nosacījumiem, tādējādi nodrošinot, ka jebkāda veida papildu valsts atbalsts tiek izbeigts. Ievērojot EEZ līguma neitralitāti attiecībā uz īpašuma tiesībām, valsts atbalsta noteikumus piemēro neatkarīgi no tā, vai banka ir privāts vai valsts īpašums.

| 15. | Lai gan pārstrukturēšanas periodam, kas paredzēts, lai ātri atjaunotu dzīvotspēju, ir jābūt pēc iespējas īsākam, Iestāde, ievērojot pašreizējos krīzes apstākļus, var atļaut veikt dažus strukturālus pasākumus ilgāk nekā parasti, proti, lai izvairītos no tirgus traucējumiem, ko rada piespiedu pārdošana (20). Tomēr, lai pārstrukturēšana būtu efektīva un atjaunotu attiecīgās bankas dzīvotspēju, tā ir jāveic pēc iespējas ātrāk un tā nedrīkst ilgt vairāk kā piecus gadus (21). |
| --- | --- |

15.

Lai gan pārstrukturēšanas periodam, kas paredzēts, lai ātri atjaunotu dzīvotspēju, ir jābūt pēc iespējas īsākam, Iestāde, ievērojot pašreizējos krīzes apstākļus, var atļaut veikt dažus strukturālus pasākumus ilgāk nekā parasti, proti, lai izvairītos no tirgus traucējumiem, ko rada piespiedu pārdošana (20). Tomēr, lai pārstrukturēšana būtu efektīva un atjaunotu attiecīgās bankas dzīvotspēju, tā ir jāveic pēc iespējas ātrāk un tā nedrīkst ilgt vairāk kā piecus gadus (21).

| 16. | Ja pārstrukturēšanas periodā izrādās, ka dzīvotspējas atjaunošanai vajadzīgs turpmāks atbalsts, kas sākotnēji nebija paredzēts paziņotajā pārstrukturēšanas plānā, jāsniedz individuāls ex ante paziņojums, lai Iestāde savā galīgajā lēmumā varētu ņemt vērā jebkuru šādu turpmāko atbalstu. |
| --- | --- |

16.

Ja pārstrukturēšanas periodā izrādās, ka dzīvotspējas atjaunošanai vajadzīgs turpmāks atbalsts, kas sākotnēji nebija paredzēts paziņotajā pārstrukturēšanas plānā, jāsniedz individuāls ex ante paziņojums, lai Iestāde savā galīgajā lēmumā varētu ņemt vērā jebkuru šādu turpmāko atbalstu.

Dzīvotspējas atjaunošana, pārdodot banku

| 17. | Grūtībās nonākušas bankas pārdošana citai finanšu iestādei var sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un var palīdzēt atjaunot uzticību tirgum, ja pircējs ir dzīvotspējīgs un spēj absorbēt grūtībās nonākušo banku. Tāpat tā var sekmēt finanšu nozares konsolidāciju. Pircējam ir jāpierāda, ka integrētā banka būs dzīvotspējīga. Arī pārdošanas gadījumā ir jāievēro prasības attiecībā uz dzīvotspēju, pašu ieguldījumu un konkurences traucējumiem. |
| --- | --- |

17.

Grūtībās nonākušas bankas pārdošana citai finanšu iestādei var sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un var palīdzēt atjaunot uzticību tirgum, ja pircējs ir dzīvotspējīgs un spēj absorbēt grūtībās nonākušo banku. Tāpat tā var sekmēt finanšu nozares konsolidāciju. Pircējam ir jāpierāda, ka integrētā banka būs dzīvotspējīga. Arī pārdošanas gadījumā ir jāievēro prasības attiecībā uz dzīvotspēju, pašu ieguldījumu un konkurences traucējumiem.

| 18. | Lai potenciālajiem pircējiem nodrošinātu vienādas iespējas, jāorganizē pārredzama, objektīva, beznosacījumu, nediskriminējoša, uz konkurenci balstīta pārdošanas procedūra (22). |
| --- | --- |

18.

Lai potenciālajiem pircējiem nodrošinātu vienādas iespējas, jāorganizē pārredzama, objektīva, beznosacījumu, nediskriminējoša, uz konkurenci balstīta pārdošanas procedūra (22).

| 19. | Turklāt, neskarot uzņēmumu apvienošanās kontroles sistēmu, kas, iespējams, tiks izmantota, un atzīstot, ka atbalstu saņēmušas grūtībās nonākušas bankas pārdošana konkurentam var gan sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, gan arī veicināt finanšu nozares lielāku konsolidāciju, to nedrīkst atļaut, ja šāda pārdošana prima facie izraisa nopietnus efektīvas konkurences traucējums, izņemot, ja atbalsta ietvaros tiek veikti attiecīgi pasākumi konkurences traucējumu novēršanai. |
| --- | --- |

19.

Turklāt, neskarot uzņēmumu apvienošanās kontroles sistēmu, kas, iespējams, tiks izmantota, un atzīstot, ka atbalstu saņēmušas grūtībās nonākušas bankas pārdošana konkurentam var gan sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, gan arī veicināt finanšu nozares lielāku konsolidāciju, to nedrīkst atļaut, ja šāda pārdošana prima facie izraisa nopietnus efektīvas konkurences traucējums, izņemot, ja atbalsta ietvaros tiek veikti attiecīgi pasākumi konkurences traucējumu novēršanai.

| 20. | Bankas pārdošana var būt saistīta arī ar valsts atbalstu pircējam un/vai pārdotajai uzņēmējdarbībai (23). Ja pārdošanu veic atklāta un beznosacījumu konkursa kārtībā un aktīvi nonāk pie tā, kas sola visvairāk, pārdošanas cenu uzskata par tirgus cenu un pircēja atbalstu var izslēgt (24). Negatīva pārdošanas cena (vai finansiāls atbalsts, lai kompensētu šo negatīvo cenu) izņēmuma kārtā netiks uzskatīta par valsts atbalstu, ja pārdevējam likvidēšanas gadījumā rodas lielākas izmaksas (25). Šādā gadījumā Iestāde, aprēķinot likvidēšanas izmaksas, ņems vērā tikai tās saistības, ko uzņemtos tirgus ekonomikas ieguldītājs (26). Tas neattiecas uz saistībām, kas rodas no valsts atbalsta (27). |
| --- | --- |

20.

Bankas pārdošana var būt saistīta arī ar valsts atbalstu pircējam un/vai pārdotajai uzņēmējdarbībai (23). Ja pārdošanu veic atklāta un beznosacījumu konkursa kārtībā un aktīvi nonāk pie tā, kas sola visvairāk, pārdošanas cenu uzskata par tirgus cenu un pircēja atbalstu var izslēgt (24). Negatīva pārdošanas cena (vai finansiāls atbalsts, lai kompensētu šo negatīvo cenu) izņēmuma kārtā netiks uzskatīta par valsts atbalstu, ja pārdevējam likvidēšanas gadījumā rodas lielākas izmaksas (25). Šādā gadījumā Iestāde, aprēķinot likvidēšanas izmaksas, ņems vērā tikai tās saistības, ko uzņemtos tirgus ekonomikas ieguldītājs (26). Tas neattiecas uz saistībām, kas rodas no valsts atbalsta (27).

| 21. | Ja nav ticams, ka banka varēs atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju, ir jāapsver tiesiski pareizas likvidācijas vai neveiksmi cietušās bankas izsoles iespēja. Valdībām vajag atbalstīt to, ka tirgus dalībnieki, kas nav dzīvotspējīgi, pamet tirgu, un rūpēties, lai šis process notiktu piemērotā laikā un finansiālās stabilitātes interesēs. Banku jomas pamatnostādnēs ir izklāstīta tiesiski pareizas likvidācijas procedūra (28). Stabilai bankai “labu” aktīvu un pasīvu iegūšana no grūtības nonākušas bankas var būt viena no rentablām iespējām, kā palielināt savus noguldījumus un veidot attiecības ar uzticamiem kredītu ņēmējiem. Turklāt, izveidojot autonomu “labu banku” no esošās bankas labiem aktīviem un pasīviem, arī var būt pieņemams veids, kā atjaunot dzīvotspēju, ar nosacījumu, ka šī jaunā banka nevar pārmērīgi traucēt konkurenci. |
| --- | --- |

21.

Ja nav ticams, ka banka varēs atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju, ir jāapsver tiesiski pareizas likvidācijas vai neveiksmi cietušās bankas izsoles iespēja. Valdībām vajag atbalstīt to, ka tirgus dalībnieki, kas nav dzīvotspējīgi, pamet tirgu, un rūpēties, lai šis process notiktu piemērotā laikā un finansiālās stabilitātes interesēs. Banku jomas pamatnostādnēs ir izklāstīta tiesiski pareizas likvidācijas procedūra (28). Stabilai bankai “labu” aktīvu un pasīvu iegūšana no grūtības nonākušas bankas var būt viena no rentablām iespējām, kā palielināt savus noguldījumus un veidot attiecības ar uzticamiem kredītu ņēmējiem. Turklāt, izveidojot autonomu “labu banku” no esošās bankas labiem aktīviem un pasīviem, arī var būt pieņemams veids, kā atjaunot dzīvotspēju, ar nosacījumu, ka šī jaunā banka nevar pārmērīgi traucēt konkurenci.

3.   Atbalsta saņēmēja paša ieguldījums (sloga sadale)

| 22. | Lai ierobežotu konkurences traucējumus un novērstu morālu kaitējumu, atbalsts jāierobežo līdz nepieciešamajam minumam un atbalsta saņēmējam jādod attiecīgs paša ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās. Bankai un tās kapitāla turētājiem jāiegulda pārstrukturēšanas pasākumos pēc iespējas vairāk pašu līdzekļu. Tas vajadzīgs, lai nodrošinātu, ka pārstrukturētās bankas uzņemas adekvātu atbildības daļu par savas pagātnes rīcības sekām, un lai radītu piemērotas iniciatīvas to rīcībai nākotnē. |
| --- | --- |

22.

Lai ierobežotu konkurences traucējumus un novērstu morālu kaitējumu, atbalsts jāierobežo līdz nepieciešamajam minumam un atbalsta saņēmējam jādod attiecīgs paša ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās. Bankai un tās kapitāla turētājiem jāiegulda pārstrukturēšanas pasākumos pēc iespējas vairāk pašu līdzekļu. Tas vajadzīgs, lai nodrošinātu, ka pārstrukturētās bankas uzņemas adekvātu atbildības daļu par savas pagātnes rīcības sekām, un lai radītu piemērotas iniciatīvas to rīcībai nākotnē.

Pārstrukturēšanas izmaksu ierobežošana

| 23. | Pārstrukturēšanas atbalsta izmaksas jāierobežo līdz to izmaksu segšanai, kas vajadzīgas, lai atjaunotu dzīvotspēju. Tas nozīmē, ka uzņēmumam nedrīkst piešķirt valsts līdzekļus, ko tas varētu izmantot, lai finansētu tirgu kropļojošas, ar pārstrukturēšanas procesu nesaistītas darbības. Piemēram, valsts atbalstu var izmantot, lai finansētu citu uzņēmumu akciju iegūšanu vai izdarītu jaunus ieguldījumus tikai tādā gadījumā, ja tas ir būtiski, lai atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju (29). |
| --- | --- |

23.

Pārstrukturēšanas atbalsta izmaksas jāierobežo līdz to izmaksu segšanai, kas vajadzīgas, lai atjaunotu dzīvotspēju. Tas nozīmē, ka uzņēmumam nedrīkst piešķirt valsts līdzekļus, ko tas varētu izmantot, lai finansētu tirgu kropļojošas, ar pārstrukturēšanas procesu nesaistītas darbības. Piemēram, valsts atbalstu var izmantot, lai finansētu citu uzņēmumu akciju iegūšanu vai izdarītu jaunus ieguldījumus tikai tādā gadījumā, ja tas ir būtiski, lai atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju (29).

Atbalsta summas ierobežošana, nozīmīgs pašu ieguldījums

| 24. | Lai ierobežotu atbalsta summu līdz nepieciešamajam minimumam, bankām pārstrukturēšanā vispirms jāizmanto pašu resursi. Tā, piemēram, var būt aktīvu pārdošana. Valsts atbalsta noteikumos ir jāiekļauj atbilstīgi sloga sadalījuma noteikumi (30). Tas nozīmē, ka ar pārstrukturēšanu saistītās izmaksas nesedz vienīgi valsts, bet arī tie, kas ir ieguldījuši attiecīgajā bankā, ar pieejamo kapitālu kompensējot zaudējumus un maksājot atbilstošu atlīdzību par valsts intervenci (31). Tomēr Iestāde uzskata, ka pašreizējās sistēmiskās krīzes kontekstā nav piemēroti noteikt robežvērtības saistībā ar sloga sadalījumu ex ante, jo tas var traucēt mērķim – atvieglot piekļuvi privātam kapitālam un atgriezties normālos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

24.

Lai ierobežotu atbalsta summu līdz nepieciešamajam minimumam, bankām pārstrukturēšanā vispirms jāizmanto pašu resursi. Tā, piemēram, var būt aktīvu pārdošana. Valsts atbalsta noteikumos ir jāiekļauj atbilstīgi sloga sadalījuma noteikumi (30). Tas nozīmē, ka ar pārstrukturēšanu saistītās izmaksas nesedz vienīgi valsts, bet arī tie, kas ir ieguldījuši attiecīgajā bankā, ar pieejamo kapitālu kompensējot zaudējumus un maksājot atbilstošu atlīdzību par valsts intervenci (31). Tomēr Iestāde uzskata, ka pašreizējās sistēmiskās krīzes kontekstā nav piemēroti noteikt robežvērtības saistībā ar sloga sadalījumu ex ante, jo tas var traucēt mērķim – atvieglot piekļuvi privātam kapitālam un atgriezties normālos tirgus apstākļos.

| 25. | Jebkura atkāpe no atbilstīga sloga sadalījuma ex ante, ko glābšanas posmā izņēmuma kārtā atļāva finansiālās stabilitātes dēļ, vēlākā laika posmā ir jākompensē ar turpmākiem ieguldījumiem pārstrukturēšanas pasākumos, piemēram, ar apvērses klauzulu un/vai visaptverošāku pārstrukturēšanu, tostarp papildu pasākumiem konkurences traucējumu ierobežošanā (32). |
| --- | --- |

25.

Jebkura atkāpe no atbilstīga sloga sadalījuma ex ante, ko glābšanas posmā izņēmuma kārtā atļāva finansiālās stabilitātes dēļ, vēlākā laika posmā ir jākompensē ar turpmākiem ieguldījumiem pārstrukturēšanas pasākumos, piemēram, ar apvērses klauzulu un/vai visaptverošāku pārstrukturēšanu, tostarp papildu pasākumiem konkurences traucējumu ierobežošanā (32).

| 26. | Bankām jāspēj no darbības rezultātā iegūtās peļņas samaksāt par kapitālu, tostarp ar dividendēm un kuponiem par nesamaksātiem subordinētiem aizdevumiem. Tomēr pašu līdzekļu kompensācijai (kapitāla un subordinēto aizdevumu) bankas nedrīkst izmantot valsts atbalstu, ja to darbība nedod pietiekami lielu peļņu. Tālab pārstrukturēšanas kontekstā saņēmējas bankas apdomīga zaudējumu segšana (piemēram, atbrīvojot rezerves vai samazinot pašu kapitālu), lai garantētu dividenžu un kuponu maksājumus par nesamaksātiem subordinētiem aizdevumiem, principā nav savienojama ar sloga sadales mērķi (33). To vajadzētu līdzsvarot, nodrošinot bankas refinansēšanas iespējas un iziešanas stimulus (34). Lai sekmētu saņēmējas bankas refinansēšanu, Iestāde var pozitīvi vērtēt kuponu maksājumus par jauniem kapitāla hibrīda instrumentiem, kam ir priekšroka salīdzinājumā ar esošo subordinēto aizdevumu. Jebkurā gadījumā pārstrukturēšanas periodā bankām parasti nevajadzētu atļaut pirkt pašām savas akcijas. |
| --- | --- |

26.

Bankām jāspēj no darbības rezultātā iegūtās peļņas samaksāt par kapitālu, tostarp ar dividendēm un kuponiem par nesamaksātiem subordinētiem aizdevumiem. Tomēr pašu līdzekļu kompensācijai (kapitāla un subordinēto aizdevumu) bankas nedrīkst izmantot valsts atbalstu, ja to darbība nedod pietiekami lielu peļņu. Tālab pārstrukturēšanas kontekstā saņēmējas bankas apdomīga zaudējumu segšana (piemēram, atbrīvojot rezerves vai samazinot pašu kapitālu), lai garantētu dividenžu un kuponu maksājumus par nesamaksātiem subordinētiem aizdevumiem, principā nav savienojama ar sloga sadales mērķi (33). To vajadzētu līdzsvarot, nodrošinot bankas refinansēšanas iespējas un iziešanas stimulus (34). Lai sekmētu saņēmējas bankas refinansēšanu, Iestāde var pozitīvi vērtēt kuponu maksājumus par jauniem kapitāla hibrīda instrumentiem, kam ir priekšroka salīdzinājumā ar esošo subordinēto aizdevumu. Jebkurā gadījumā pārstrukturēšanas periodā bankām parasti nevajadzētu atļaut pirkt pašām savas akcijas.

| 27. | Jāapsver iespēja pārstrukturēšanas periodā sniegt papildu atbalstu, ja tas ir attaisnojams ar finansiālo stabilitāti. Jebkurš papildu atbalsts ir jāierobežo līdz minimumam, kas nepieciešams, lai nodrošinātu dzīvotspēju. |
| --- | --- |

27.

Jāapsver iespēja pārstrukturēšanas periodā sniegt papildu atbalstu, ja tas ir attaisnojams ar finansiālo stabilitāti. Jebkurš papildu atbalsts ir jāierobežo līdz minimumam, kas nepieciešams, lai nodrošinātu dzīvotspēju.

4.   Konkurences traucējumu ierobežošana un konkurētspējīgas banku nozares nodrošināšana

Konkurences traucējumu veidi

| 28. | Lai gan sistēmiskās krīzes laikā valsts atbalstam ir liela pozitīva ietekme un tas var veicināt finansiālo stabilitāti, tomēr tas var arī dažādi traucēt konkurenci. Ja bankas savstarpēji konkurē ar saviem produktiem un pakalpojumiem, tad tās bankas, kas uzņemas pārmērīgi lielu risku un/vai balstās uz uzņēmējdarbības modeļiem, kas nav ilgspējīgi, galu galā zaudē tirgus daļas un, iespējams, aiziet no šā tirgus, kamēr efektīvāki konkurenti paplašina savu darbību vai ienāk attiecīgajos tirgos. Valsts atbalsta rezultātā tiek paildzināti konkurences traucējumi, kas radušies uzņēmējdarbības modeļu, kas nav ilgspējīgi, vai pārmērīgi liela riska rezultātā, jo saņēmēju tirgus vara tiek uzturēta mākslīgi. Šis apstāklis var radīt saņēmējiem morālu kaitējumu, vienlaikus mazinot banku, kas nav saņēmējas, vēlmi konkurēt, ieguldīt un ieviest jauninājumus. Visbeidzot, valsts atbalsts, uzliekot citām EBTA valstīm nevienlīdzīgu strukturālo pielāgojumu slogu un ar tiem saistītās sociālās un ekonomiskās problēmas, var graut vienoto tirgu un vienlaikus radīt šķēršļus ienākšanai tirgū, kā arī mazināt pārrobežu darbības stimulus. |
| --- | --- |

28.

Lai gan sistēmiskās krīzes laikā valsts atbalstam ir liela pozitīva ietekme un tas var veicināt finansiālo stabilitāti, tomēr tas var arī dažādi traucēt konkurenci. Ja bankas savstarpēji konkurē ar saviem produktiem un pakalpojumiem, tad tās bankas, kas uzņemas pārmērīgi lielu risku un/vai balstās uz uzņēmējdarbības modeļiem, kas nav ilgspējīgi, galu galā zaudē tirgus daļas un, iespējams, aiziet no šā tirgus, kamēr efektīvāki konkurenti paplašina savu darbību vai ienāk attiecīgajos tirgos. Valsts atbalsta rezultātā tiek paildzināti konkurences traucējumi, kas radušies uzņēmējdarbības modeļu, kas nav ilgspējīgi, vai pārmērīgi liela riska rezultātā, jo saņēmēju tirgus vara tiek uzturēta mākslīgi. Šis apstāklis var radīt saņēmējiem morālu kaitējumu, vienlaikus mazinot banku, kas nav saņēmējas, vēlmi konkurēt, ieguldīt un ieviest jauninājumus. Visbeidzot, valsts atbalsts, uzliekot citām EBTA valstīm nevienlīdzīgu strukturālo pielāgojumu slogu un ar tiem saistītās sociālās un ekonomiskās problēmas, var graut vienoto tirgu un vienlaikus radīt šķēršļus ienākšanai tirgū, kā arī mazināt pārrobežu darbības stimulus.

| 29. | Sistēmiskās krīzes laikā finanšu nozarei paredzētā valsts atbalsta galvenais mērķis ir finansiālā stabilitāte, bet īstermiņa sistēmiskās stabilitātes saglabāšana nedrīkst nodarīt ilglaicīgu kaitējumu tirgus viengabalainībai un negatīvi ietekmēt konkurentu vienlīdzīgās iespējas un konkurējošus tirgus. Šajā sakarā turpmāk minēto iemeslu dēļ liela nozīme cita starpā ir valsts atbalsta radīto konkurences traucējumu ierobežošanas pasākumiem. Pirmkārt, krīze ir ietekmējusi EEZ bankas dažādās pakāpēs, un valsts atbalsts grūtībās nonākušu banku glābšanai un pārstrukturēšanai var pasliktināt to banku stāvokli, kas ir saglabājušas stabilitāti; tas savukārt var negatīvi ietekmēt finansiālo stabilitāti. Kas attiecas uz valsts intervences nodrošināšanai pieejamiem resursiem, finanšu, ekonomikas un budžeta krīzes apstākļos atšķirības starp EBTA valstīm kļūst aizvien lielākas, kas savukārt negatīvi ietekmē konkurentu vienlīdzīgās iespējas vienotajā tirgū. Otrkārt, pašreizējās krīzes apstākļos dalībvalstu intervence jau pēc savas būtības galveno uzmanību pievērš attiecīgās valsts tirgum; tas savukārt veicina savrupēšanos valsts robežās un vienotā tirgus fragmentāciju. Novērtējot atbalsta saņēmēju līdzdalību tirgū, jāseko, lai tiktu nodrošināta efektīva konkurence, ierobežota tirgus vara, nebūtu šķēršļu ienākšanai tirgū, netiktu kavēta pārrobežu darbība un līdz ar to netiktu skartas EEZ uzņēmējdarbības un patērētāju intereses. Treškārt, vēl lielāku morālo kaitējumu var izraisīt finansiālās stabilitātes nodrošināšanai nepieciešamais valsts intervences apmērs un iespējamā atkāpšanās no parasti pieņemtā sloga dalījuma, tālab jāpanāk, lai nerastos nevēlami stimuli un bankas atturētos no pārmērīga riska, kā arī tiktu radīti priekšnoteikumi, kas ļautu bez valsts atbalsta palīdzības ātri atgriezties normālos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

29.

Sistēmiskās krīzes laikā finanšu nozarei paredzētā valsts atbalsta galvenais mērķis ir finansiālā stabilitāte, bet īstermiņa sistēmiskās stabilitātes saglabāšana nedrīkst nodarīt ilglaicīgu kaitējumu tirgus viengabalainībai un negatīvi ietekmēt konkurentu vienlīdzīgās iespējas un konkurējošus tirgus. Šajā sakarā turpmāk minēto iemeslu dēļ liela nozīme cita starpā ir valsts atbalsta radīto konkurences traucējumu ierobežošanas pasākumiem. Pirmkārt, krīze ir ietekmējusi EEZ bankas dažādās pakāpēs, un valsts atbalsts grūtībās nonākušu banku glābšanai un pārstrukturēšanai var pasliktināt to banku stāvokli, kas ir saglabājušas stabilitāti; tas savukārt var negatīvi ietekmēt finansiālo stabilitāti. Kas attiecas uz valsts intervences nodrošināšanai pieejamiem resursiem, finanšu, ekonomikas un budžeta krīzes apstākļos atšķirības starp EBTA valstīm kļūst aizvien lielākas, kas savukārt negatīvi ietekmē konkurentu vienlīdzīgās iespējas vienotajā tirgū. Otrkārt, pašreizējās krīzes apstākļos dalībvalstu intervence jau pēc savas būtības galveno uzmanību pievērš attiecīgās valsts tirgum; tas savukārt veicina savrupēšanos valsts robežās un vienotā tirgus fragmentāciju. Novērtējot atbalsta saņēmēju līdzdalību tirgū, jāseko, lai tiktu nodrošināta efektīva konkurence, ierobežota tirgus vara, nebūtu šķēršļu ienākšanai tirgū, netiktu kavēta pārrobežu darbība un līdz ar to netiktu skartas EEZ uzņēmējdarbības un patērētāju intereses. Treškārt, vēl lielāku morālo kaitējumu var izraisīt finansiālās stabilitātes nodrošināšanai nepieciešamais valsts intervences apmērs un iespējamā atkāpšanās no parasti pieņemtā sloga dalījuma, tālab jāpanāk, lai nerastos nevēlami stimuli un bankas atturētos no pārmērīga riska, kā arī tiktu radīti priekšnoteikumi, kas ļautu bez valsts atbalsta palīdzības ātri atgriezties normālos tirgus apstākļos.

Efektīvu un proporcionālu pasākumu piemērošana konkurences traucējumu ierobežošanai

| 30. | Pasākumi konkurences traucējumu ierobežošanai vienmēr ir jāparedz īpaši tiem traucējumiem, kas konstatēti tirgos, kuros darbojas pārstrukturēšanas rezultātā dzīvotspēju atguvusī saņēmēja banka, vienlaikus ievērojot kopēju politiku un principus. Lai novērtētu šādu pasākumu nepieciešamību, Iestāde vispirmām kārtām ņems vērā attiecīgās bankas darbības apjomu, mērogu un mērķi, ko atbilstīgi šīs nodaļas 2. iedaļai saskaņā ar pamatotu pārstrukturēšanas plānu attiecīgā banka grasās īstenot. Atkarībā no konkurences traucējumu rakstura pret šiem traucējumiem var vērsties ar pasākumiem, kas paredzēti saistībām un/vai aktīviem (35). Šādu pasākumu raksturs un veids ir atkarīgs no diviem kritērijiem. Pirmkārt, no atbalsta lieluma, nosacījumiem un apstākļiem, kādos tas ir piešķirts, un, otrkārt, no tirgus vai tirgu raksturīgajām īpašībām, kuros darbosies saņēmēja banka. |
| --- | --- |

30.

Pasākumi konkurences traucējumu ierobežošanai vienmēr ir jāparedz īpaši tiem traucējumiem, kas konstatēti tirgos, kuros darbojas pārstrukturēšanas rezultātā dzīvotspēju atguvusī saņēmēja banka, vienlaikus ievērojot kopēju politiku un principus. Lai novērtētu šādu pasākumu nepieciešamību, Iestāde vispirmām kārtām ņems vērā attiecīgās bankas darbības apjomu, mērogu un mērķi, ko atbilstīgi šīs nodaļas 2. iedaļai saskaņā ar pamatotu pārstrukturēšanas plānu attiecīgā banka grasās īstenot. Atkarībā no konkurences traucējumu rakstura pret šiem traucējumiem var vērsties ar pasākumiem, kas paredzēti saistībām un/vai aktīviem (35). Šādu pasākumu raksturs un veids ir atkarīgs no diviem kritērijiem. Pirmkārt, no atbalsta lieluma, nosacījumiem un apstākļiem, kādos tas ir piešķirts, un, otrkārt, no tirgus vai tirgu raksturīgajām īpašībām, kuros darbosies saņēmēja banka.

| 31. | Attiecībā uz pirmo kritēriju pasākumi konkurences traucējumu ierobežošanai ievērojami atšķirsies atkarībā no atbalsta apjoma, sloga sadalījuma attiecības un cenu līmeņa. Šā iemesla dēļ valsts atbalsta apjomu vērtēs divējādi – gan absolūtā izteiksmē (saņemtais kapitāls, atbalsta daļa garantijās un aktīvu glābšanas pasākumi), gan arī saistībā ar bankas riska svērtajiem aktīviem. Iestāde ņems vērā saņēmējam piešķirto kopējo atbalstu, tostarp arī jebkāda veida glābšanas atbalstu. Tādā pašā veidā Iestāde ņems vērā saņēmēja paša ieguldījuma apjomu un sloga sadalījumu pārstrukturēšanas periodā. Pamatā, jo lielāks sloga sadalījums un paša ieguldījums, jo mazākas negatīvās sekas, ko rada morālais kaitējums. Tādējādi samazinās vajadzība veikt turpmākus pasākumus (36). |
| --- | --- |

31.

Attiecībā uz pirmo kritēriju pasākumi konkurences traucējumu ierobežošanai ievērojami atšķirsies atkarībā no atbalsta apjoma, sloga sadalījuma attiecības un cenu līmeņa. Šā iemesla dēļ valsts atbalsta apjomu vērtēs divējādi – gan absolūtā izteiksmē (saņemtais kapitāls, atbalsta daļa garantijās un aktīvu glābšanas pasākumi), gan arī saistībā ar bankas riska svērtajiem aktīviem. Iestāde ņems vērā saņēmējam piešķirto kopējo atbalstu, tostarp arī jebkāda veida glābšanas atbalstu. Tādā pašā veidā Iestāde ņems vērā saņēmēja paša ieguldījuma apjomu un sloga sadalījumu pārstrukturēšanas periodā. Pamatā, jo lielāks sloga sadalījums un paša ieguldījums, jo mazākas negatīvās sekas, ko rada morālais kaitējums. Tādējādi samazinās vajadzība veikt turpmākus pasākumus (36).

| 32. | Attiecībā uz otro kritēriju Iestāde pārbaudīs varbūtējo atbalsta ietekmi tirgos, kuros saņēmēja banka darbojas pēc pārstrukturēšanas rezultātā atgūtās dzīvotspējas. Pirmām kārtām tiks vērtēts, cik liela ir attiecīgā banka un kāda ir tās relatīvā nozīme pēc dzīvotspējas atgūšanas attiecīgajā tirgū vai tirgos. Ja pēc pārstrukturēšanas minētās bankas tirgus daļa nav liela, iespēja, ka būs vajadzīgi papildu ierobežojumi atsavināšanas vai ar rīcību saistītu ierobežojumu veidā, ir neliela. Lai nodrošinātu efektīvas konkurences saglabāšanu, pasākumus izstrādās atbilstīgi konkrētā tirgus īpatnībām (37). Dažos gadījumos atsavināšana var radīt pretēju efektu, un tā ne vienmēr ir vajadzīga vēlamā rezultāta sasniegšanai; tādā gadījumā labāks risinājums varētu būt likumsakarīgas izaugsmes ierobežošana. Citos gadījumos, īpaši – ja tas attiecas uz vietējiem tirgiem ar augstiem iekļūšanas šķēršļiem, atsavināšana var būt nepieciešama, lai dotu konkurentiem iespēju ienākt šajā tirgū vai paplašināt tajā savu darbību. Pasākumi konkurences traucējumu ierobežošanai nedrīkst negatīvi ietekmēt bankas izredzes atgūt dzīvotspēju. |
| --- | --- |

32.

Attiecībā uz otro kritēriju Iestāde pārbaudīs varbūtējo atbalsta ietekmi tirgos, kuros saņēmēja banka darbojas pēc pārstrukturēšanas rezultātā atgūtās dzīvotspējas. Pirmām kārtām tiks vērtēts, cik liela ir attiecīgā banka un kāda ir tās relatīvā nozīme pēc dzīvotspējas atgūšanas attiecīgajā tirgū vai tirgos. Ja pēc pārstrukturēšanas minētās bankas tirgus daļa nav liela, iespēja, ka būs vajadzīgi papildu ierobežojumi atsavināšanas vai ar rīcību saistītu ierobežojumu veidā, ir neliela. Lai nodrošinātu efektīvas konkurences saglabāšanu, pasākumus izstrādās atbilstīgi konkrētā tirgus īpatnībām (37). Dažos gadījumos atsavināšana var radīt pretēju efektu, un tā ne vienmēr ir vajadzīga vēlamā rezultāta sasniegšanai; tādā gadījumā labāks risinājums varētu būt likumsakarīgas izaugsmes ierobežošana. Citos gadījumos, īpaši – ja tas attiecas uz vietējiem tirgiem ar augstiem iekļūšanas šķēršļiem, atsavināšana var būt nepieciešama, lai dotu konkurentiem iespēju ienākt šajā tirgū vai paplašināt tajā savu darbību. Pasākumi konkurences traucējumu ierobežošanai nedrīkst negatīvi ietekmēt bankas izredzes atgūt dzīvotspēju.

| 33. | Visbeidzot, Iestāde sekos, lai pārstrukturēšanas pasākumi nevājinātu iekšējo tirgu, un pozitīvi vērtēs tos pasākumus, kas sekmēs valstu tirgu atvērtību un stiprinās ticību tiem. Lai gan atbalstu piešķir nolūkā uzturēt finansiālo stabilitāti un kā aizdevumu piešķīrējas EBTA valsts reālajai ekonomikai, tomēr, ja šādu atbalstu piešķir ar nosacījumu, ka saņēmēja banka ievēro noteiktus kreditēšanas mērķus citās dalībvalstīs, kas nav atbalsta piešķīrēja EBTA valsts, to var uzskatīt par nozīmīgu pozitīvu atbalsta papildu ietekmi. Tas īpaši attiecas uz tādām situācijām, kad salīdzinājumā ar ticamu hipotētisku scenāriju tiek izvirzīti reāli kreditēšanas mērķi un šo mērķu sasniegšana tiek attiecīgi uzraudzīta (piemēram, sadarbojoties izcelsmes valsts un uzņēmējvalsts uzraudzības iestādēm); ja uzņēmējvalsts banku sistēmā dominē bankas, kuru galvenie biroji atrodas ārzemēs, un ja šādas aizdošanas saistības tiek koordinētas Kopienas mērogā (piemēram, sarunu ietvaros par likviditātes problēmu novēršanu). |
| --- | --- |

33.

Visbeidzot, Iestāde sekos, lai pārstrukturēšanas pasākumi nevājinātu iekšējo tirgu, un pozitīvi vērtēs tos pasākumus, kas sekmēs valstu tirgu atvērtību un stiprinās ticību tiem. Lai gan atbalstu piešķir nolūkā uzturēt finansiālo stabilitāti un kā aizdevumu piešķīrējas EBTA valsts reālajai ekonomikai, tomēr, ja šādu atbalstu piešķir ar nosacījumu, ka saņēmēja banka ievēro noteiktus kreditēšanas mērķus citās dalībvalstīs, kas nav atbalsta piešķīrēja EBTA valsts, to var uzskatīt par nozīmīgu pozitīvu atbalsta papildu ietekmi. Tas īpaši attiecas uz tādām situācijām, kad salīdzinājumā ar ticamu hipotētisku scenāriju tiek izvirzīti reāli kreditēšanas mērķi un šo mērķu sasniegšana tiek attiecīgi uzraudzīta (piemēram, sadarbojoties izcelsmes valsts un uzņēmējvalsts uzraudzības iestādēm); ja uzņēmējvalsts banku sistēmā dominē bankas, kuru galvenie biroji atrodas ārzemēs, un ja šādas aizdošanas saistības tiek koordinētas Kopienas mērogā (piemēram, sarunu ietvaros par likviditātes problēmu novēršanu).

Atbilstīgas cenas noteikšana valsts atbalstam

| 34. | Atbilstīgas atlīdzības noteikšana par valsts intervenci parasti ir viens no labākajiem līdzekļiem, kā ierobežot konkurences traucējumus, jo tādējādi samazinās atbalsta apjoms. Ja finansiālas stabilitātes dēļ sākuma cena ir noteikta stipri zem tirgus cenas, jānodrošina, ka tiek attiecīgi pārskatīti pārstrukturēšanas plāna noteikumi par finansiālo atbalstu (38), lai ierobežotu subsīdijas kropļojošo ietekmi. |
| --- | --- |

34.

Atbilstīgas atlīdzības noteikšana par valsts intervenci parasti ir viens no labākajiem līdzekļiem, kā ierobežot konkurences traucējumus, jo tādējādi samazinās atbalsta apjoms. Ja finansiālas stabilitātes dēļ sākuma cena ir noteikta stipri zem tirgus cenas, jānodrošina, ka tiek attiecīgi pārskatīti pārstrukturēšanas plāna noteikumi par finansiālo atbalstu (38), lai ierobežotu subsīdijas kropļojošo ietekmi.

Strukturāli pasākumi – atsavināšana un uzņēmējdarbības ierobežošana

| 35. | Bankām, kas saņem valsts atbalstu, zināmos apstākļos un pamatojoties uz vērtējumu, kas balstās uz šajā iedaļā izklāstītajiem kritērijiem, var prasīt atbrīvoties no meitasuzņēmumiem vai filiālēm, klientu portfeļiem vai uzņēmējdarbības struktūrām vai veikt citus līdzīgus pasākumus (39), tostarp atbalsta saņēmēja valsts mazumtirdzniecības tirgū. Lai šādi pasākumi sekmētu konkurenci un dotu labumu iekšējam tirgum, tiem jāveicina konkurentu ienākšana tirgū un pārrobežu darbība (40). Atbilstīgi prasībai par dzīvotspējas atjaunošanu Iestāde pozitīvi vērtēs tādus strukturālus pasākumus, kas tiks veikti, nediskriminējot dažādu EBTA valstu uzņēmumus, tādējādi sekmējot finanšu pakalpojumu iekšējā tirgus saglabāšanu. |
| --- | --- |

35.

Bankām, kas saņem valsts atbalstu, zināmos apstākļos un pamatojoties uz vērtējumu, kas balstās uz šajā iedaļā izklāstītajiem kritērijiem, var prasīt atbrīvoties no meitasuzņēmumiem vai filiālēm, klientu portfeļiem vai uzņēmējdarbības struktūrām vai veikt citus līdzīgus pasākumus (39), tostarp atbalsta saņēmēja valsts mazumtirdzniecības tirgū. Lai šādi pasākumi sekmētu konkurenci un dotu labumu iekšējam tirgum, tiem jāveicina konkurentu ienākšana tirgū un pārrobežu darbība (40). Atbilstīgi prasībai par dzīvotspējas atjaunošanu Iestāde pozitīvi vērtēs tādus strukturālus pasākumus, kas tiks veikti, nediskriminējot dažādu EBTA valstu uzņēmumus, tādējādi sekmējot finanšu pakalpojumu iekšējā tirgus saglabāšanu.

| 36. | Dažkārt ir nepieciešams ierobežot banku ekspansiju dažās uzņēmējdarbības jomās vai ģeogrāfiskajos reģionos, piemēram, izmantojot tirgus orientētus pasākumus, proti, tādus kā īpašas kapitāla prasības, ja tirgū konkurence tiek vājināta tiešu ekspansijas ierobežojumu dēļ vai lai samazinātu morālo kaitējumu. Tajā pašā laikā Iestāde pievērsīs īpašu uzmanību, lai izvairītos no savrupēšanās valstu robežās un no vienotā tirgus fragmentācijas. |
| --- | --- |

36.

Dažkārt ir nepieciešams ierobežot banku ekspansiju dažās uzņēmējdarbības jomās vai ģeogrāfiskajos reģionos, piemēram, izmantojot tirgus orientētus pasākumus, proti, tādus kā īpašas kapitāla prasības, ja tirgū konkurence tiek vājināta tiešu ekspansijas ierobežojumu dēļ vai lai samazinātu morālo kaitējumu. Tajā pašā laikā Iestāde pievērsīs īpašu uzmanību, lai izvairītos no savrupēšanās valstu robežās un no vienotā tirgus fragmentācijas.

| 37. | Ja ir objektīvi grūti atrast pircēju meitasuzņēmumam, citām darbības jomām vai aktīviem, Iestāde pagarinās termiņu attiecīgo pasākumu īstenošanai, ja ir noteikts saistošs termiņš uzņēmējdarbības jomu (tostarp darbības veidu) samazināšanai. Tomēr termiņš minēto pasākumu īstenošanai nedrīkst pārsniegt piecus gadus. |
| --- | --- |

37.

Ja ir objektīvi grūti atrast pircēju meitasuzņēmumam, citām darbības jomām vai aktīviem, Iestāde pagarinās termiņu attiecīgo pasākumu īstenošanai, ja ir noteikts saistošs termiņš uzņēmējdarbības jomu (tostarp darbības veidu) samazināšanai. Tomēr termiņš minēto pasākumu īstenošanai nedrīkst pārsniegt piecus gadus.

| 38. | Novērtējot katrā konkrētā gadījumā nepieciešamos strukturālos pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu konkurences traucējumus, Iestāde ievēro vienlīdzīgas attieksmes principu attiecībā uz pasākumiem, kas vienlaicīgi tiek veikti vienos un tajos pašos tirgos vai tirgus segmentos. |
| --- | --- |

38.

Novērtējot katrā konkrētā gadījumā nepieciešamos strukturālos pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu konkurences traucējumus, Iestāde ievēro vienlīdzīgas attieksmes principu attiecībā uz pasākumiem, kas vienlaicīgi tiek veikti vienos un tajos pašos tirgos vai tirgus segmentos.

Izvairīšanās no valsts atbalsta izmantošanas pret konkurenci vērstas rīcības finansēšanai

| 39. | Valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu tiem konkurentiem, kas nesaņem līdzvērtīgu valsts atbalstu (41). |
| --- | --- |

39.

Valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu tiem konkurentiem, kas nesaņem līdzvērtīgu valsts atbalstu (41).

| 40. | Saskaņā ar 41. punktu bankas nedrīkst izmantot valsts atbalstu, lai iegūtu konkurējošus uzņēmumus (42). Šis nosacījums jāpiemēro vismaz trīs gadus un to var turpināt līdz pārstrukturēšanas perioda beigām atkarībā no konkrētā atbalsta apmēra, lieluma un ilguma. |
| --- | --- |

40.

Saskaņā ar 41. punktu bankas nedrīkst izmantot valsts atbalstu, lai iegūtu konkurējošus uzņēmumus (42). Šis nosacījums jāpiemēro vismaz trīs gadus un to var turpināt līdz pārstrukturēšanas perioda beigām atkarībā no konkrētā atbalsta apmēra, lieluma un ilguma.

| 41. | Ārkārtas apstākļos un ja par to ir paziņots, Iestāde var atļaut iepriekš minētās uzņēmumu iegūšanas, ja šī iegūšana pieder pie konsolidācijas procesa un tā mērķis ir atjaunot finansiālo stabilitāti vai nodrošināt efektīvu konkurenci. Iegūšanas procesā ir jāievēro vienādu iespēju princips attiecībā uz visiem potenciālajiem ieguvējiem, un rezultātam ir jānodrošina efektīva konkurence konkrētajos tirgos. |
| --- | --- |

41.

Ārkārtas apstākļos un ja par to ir paziņots, Iestāde var atļaut iepriekš minētās uzņēmumu iegūšanas, ja šī iegūšana pieder pie konsolidācijas procesa un tā mērķis ir atjaunot finansiālo stabilitāti vai nodrošināt efektīvu konkurenci. Iegūšanas procesā ir jāievēro vienādu iespēju princips attiecībā uz visiem potenciālajiem ieguvējiem, un rezultātam ir jānodrošina efektīva konkurence konkrētajos tirgos.

| 42. | Ja nevar izmantot atsavināšanu un/vai iegūšanas aizliegšana nav piemērota, Iestāde var piekrist, ka EBTA valsts izmanto apvērses mehānismu, piemēram, nodevu, ko uzliek atbalsta saņēmējam. Tas ļautu no bankas atgūt daļu atbalsta pēc tam, kad tā būs atguvusi dzīvotspēju. |
| --- | --- |

42.

Ja nevar izmantot atsavināšanu un/vai iegūšanas aizliegšana nav piemērota, Iestāde var piekrist, ka EBTA valsts izmanto apvērses mehānismu, piemēram, nodevu, ko uzliek atbalsta saņēmējam. Tas ļautu no bankas atgūt daļu atbalsta pēc tam, kad tā būs atguvusi dzīvotspēju.

| 43. | Ja bankām, kas saņem valsts atbalstu, tiek prasīts izpildīt konkrētas prasības saistībā ar aizdevumu reālajai ekonomikai, tad attiecīgajai bankai kredīts ir jāsniedz, balstoties uz komercnoteikumiem (43). |
| --- | --- |

43.

Ja bankām, kas saņem valsts atbalstu, tiek prasīts izpildīt konkrētas prasības saistībā ar aizdevumu reālajai ekonomikai, tad attiecīgajai bankai kredīts ir jāsniedz, balstoties uz komercnoteikumiem (43).

| 44. | Valsts atbalstu nevar izmantot, lai piedāvātu noteikumus (piemēram, procentu likmes vai nodrošinājums), atbilstīgi kuriem konkurenti, kuri nesaņem valsts atbalstu, nespēj konkurēt. Tomēr, ja nav iespējams ierobežot saņēmēja cenu veidošanas politiku, jo tas, piemēram, varētu mazināt efektīvu konkurenci, EBTA valstīm efektīvas konkurences nodrošināšanai ir jāierosina citi, vairāk piemēroti pasākumi, piemēram, tādi, kas sekmē ienākšanu tirgū. Tādā pašā veidā bankas, laižot tirgū savus finansiālos piedāvājumus, nevar atsaukties uz valsts atbalstu kā konkurences priekšrocību (44). Šie nosacījumi ir jāsaglabā vismaz trīs gadus, un to piemērošanu var turpināt līdz pārstrukturēšanas perioda beigām atkarībā no konkrētā atbalsta apmēra, lieluma un ilguma. Tādējādi rodas nepārprotams stimuls pēc iespējas ātrāk atmaksāt valstij līdzekļus. |
| --- | --- |

44.

Valsts atbalstu nevar izmantot, lai piedāvātu noteikumus (piemēram, procentu likmes vai nodrošinājums), atbilstīgi kuriem konkurenti, kuri nesaņem valsts atbalstu, nespēj konkurēt. Tomēr, ja nav iespējams ierobežot saņēmēja cenu veidošanas politiku, jo tas, piemēram, varētu mazināt efektīvu konkurenci, EBTA valstīm efektīvas konkurences nodrošināšanai ir jāierosina citi, vairāk piemēroti pasākumi, piemēram, tādi, kas sekmē ienākšanu tirgū. Tādā pašā veidā bankas, laižot tirgū savus finansiālos piedāvājumus, nevar atsaukties uz valsts atbalstu kā konkurences priekšrocību (44). Šie nosacījumi ir jāsaglabā vismaz trīs gadus, un to piemērošanu var turpināt līdz pārstrukturēšanas perioda beigām atkarībā no konkrētā atbalsta apmēra, lieluma un ilguma. Tādējādi rodas nepārprotams stimuls pēc iespējas ātrāk atmaksāt valstij līdzekļus.

| 45. | Iestāde turklāt pārbaudīs, kādā pakāpē tirgus ir atvērts, kā arī konkrētās nozares spēju risināt jautājumus saistībā ar banku maksātnespēju. Iestāde savā vispārējā vērtējumā var apsvērt iespējamās saistības no saņēmēja puses vai EBTA valsts saistības attiecībā uz pasākumu pieņemšanu (45), kas veicinātu stabilākus un konkurētspējīgākus tirgus, piemēram, veicinot ienākšanu tirgū un iziešanu no tā. Šādi pasākumi atbilstošos apstākļos varētu papildināt tos strukturālos vai ar rīcību saistītos pasākumus, ko parasti prasa veikt saņēmējam. Iestāde var pozitīvi vērtēt EBTA valsts apņemšanos ieviest mehānismus, lai risinātu banku problēmas to agrīnajā stadijā, kā līdzekli, kas veicina stabilākus un konkurētspējīgākus tirgus. |
| --- | --- |

45.

Iestāde turklāt pārbaudīs, kādā pakāpē tirgus ir atvērts, kā arī konkrētās nozares spēju risināt jautājumus saistībā ar banku maksātnespēju. Iestāde savā vispārējā vērtējumā var apsvērt iespējamās saistības no saņēmēja puses vai EBTA valsts saistības attiecībā uz pasākumu pieņemšanu (45), kas veicinātu stabilākus un konkurētspējīgākus tirgus, piemēram, veicinot ienākšanu tirgū un iziešanu no tā. Šādi pasākumi atbilstošos apstākļos varētu papildināt tos strukturālos vai ar rīcību saistītos pasākumus, ko parasti prasa veikt saņēmējam. Iestāde var pozitīvi vērtēt EBTA valsts apņemšanos ieviest mehānismus, lai risinātu banku problēmas to agrīnajā stadijā, kā līdzekli, kas veicina stabilākus un konkurētspējīgākus tirgus.

5.   Uzraudzības un procedurālie jautājumi

| 46. | Lai pārbaudītu, vai pārstrukturēšanas plāns tiek pienācīgi īstenots, Iestāde pieprasīs regulārus, sīki izstrādātus ziņojumus. Pirmais šāds ziņojums parasti ir jāiesniedz Iestādei ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanas. |
| --- | --- |

46.

Lai pārbaudītu, vai pārstrukturēšanas plāns tiek pienācīgi īstenots, Iestāde pieprasīs regulārus, sīki izstrādātus ziņojumus. Pirmais šāds ziņojums parasti ir jāiesniedz Iestādei ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanas.

| 47. | Pēc pārstrukturēšanas plāna paziņošanas Iestādei ir jānovērtē, vai šis plāns var pienācīgi atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju un ierobežot konkurences traucējumus. Ja Iestādei ir nopietnas šaubas par to, vai pārstrukturēšanas plāns atbilst attiecīgajām prasībām, tai jāsāk formāla izmeklēšanas procedūra, dodot trešām personām iespēju izteikt savus apsvērumus par minēto pasākumu; tādējādi tiek nodrošināta pārskatāma un saskaņota pieeja un ievēroti konfidencialitātes noteikumi, kas piemērojami valsts atbalsta procedūrai. |
| --- | --- |

47.

Pēc pārstrukturēšanas plāna paziņošanas Iestādei ir jānovērtē, vai šis plāns var pienācīgi atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju un ierobežot konkurences traucējumus. Ja Iestādei ir nopietnas šaubas par to, vai pārstrukturēšanas plāns atbilst attiecīgajām prasībām, tai jāsāk formāla izmeklēšanas procedūra, dodot trešām personām iespēju izteikt savus apsvērumus par minēto pasākumu; tādējādi tiek nodrošināta pārskatāma un saskaņota pieeja un ievēroti konfidencialitātes noteikumi, kas piemērojami valsts atbalsta procedūrai.

| 48. | Tomēr Iestādei nav jāsāk formāla procedūra, ja pārstrukturēšanas plāns ir pilnīgs un ierosinātie pasākumi kliedē Iestādes šaubas par to saderību Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 3. protokola II daļas 4. panta 4. punkta izpratnē. Tas īpaši varētu būt gadījums, kad EBTA valsts ir Iestādei paziņojusi par atbalstu kopā ar pārstrukturēšanas plānu, kurā ir ievēroti visi šajā nodaļā noteiktie nosacījumi, lai gūtu juridisko noteiktību par vajadzīgajiem turpmākajiem pasākumiem. Šādos gadījumos Iestāde var pieņemt galīgo lēmumu, nosakot, ka gan glābšanas atbalsts, gan pārstrukturēšanas atbalsts ir saderīgs ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

48.

Tomēr Iestādei nav jāsāk formāla procedūra, ja pārstrukturēšanas plāns ir pilnīgs un ierosinātie pasākumi kliedē Iestādes šaubas par to saderību Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 3. protokola II daļas 4. panta 4. punkta izpratnē. Tas īpaši varētu būt gadījums, kad EBTA valsts ir Iestādei paziņojusi par atbalstu kopā ar pārstrukturēšanas plānu, kurā ir ievēroti visi šajā nodaļā noteiktie nosacījumi, lai gūtu juridisko noteiktību par vajadzīgajiem turpmākajiem pasākumiem. Šādos gadījumos Iestāde var pieņemt galīgo lēmumu, nosakot, ka gan glābšanas atbalsts, gan pārstrukturēšanas atbalsts ir saderīgs ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

6.   Paziņojuma ierobežotais darbības laiks

| 49. | Šī nodaļa ir pamatota ar pašreizējo ārkārtas krīzi finanšu nozarē, un to piemēro tikai ierobežotu laiku. Iestāde piemēros šo nodaļu, vērtējot pārstrukturēšanas atbalstu, kas Iestādei paziņots 2010. gada 31. decembrī vai pirms tam. Nepaziņota atbalsta gadījumā piemēros pamatnostādnes par noteikumiem, ko piemēro nelikumīga valsts atbalsta vērtēšanai. Iestāde piemēros šo nodaļu, vērtējot nepaziņotu atbalstu, kas piešķirts 2010. gada 31. decembrī vai pirms tam. |
| --- | --- |

49.

Šī nodaļa ir pamatota ar pašreizējo ārkārtas krīzi finanšu nozarē, un to piemēro tikai ierobežotu laiku. Iestāde piemēros šo nodaļu, vērtējot pārstrukturēšanas atbalstu, kas Iestādei paziņots 2010. gada 31. decembrī vai pirms tam. Nepaziņota atbalsta gadījumā piemēros pamatnostādnes par noteikumiem, ko piemēro nelikumīga valsts atbalsta vērtēšanai. Iestāde piemēros šo nodaļu, vērtējot nepaziņotu atbalstu, kas piešķirts 2010. gada 31. decembrī vai pirms tam.

| 50. | Ņemot vērā to, ka šī nodaļa balstās uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu, Iestāde var pārskatīt tās saturu un darbības laiku, ievērojot tās atbilstību tirgus apstākļiem, gūtajai pieredzei, lietu izskatīšanai un primārajai ieinteresētībai finansiālās stabilitātes saglabāšanā. |
| --- | --- |

50.

Ņemot vērā to, ka šī nodaļa balstās uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu, Iestāde var pārskatīt tās saturu un darbības laiku, ievērojot tās atbilstību tirgus apstākļiem, gūtajai pieredzei, lietu izskatīšanai un primārajai ieinteresētībai finansiālās stabilitātes saglabāšanā.

---

(1)  Šī nodaļa atbilst Eiropas Komisijas (turpmāk “Komisija”) Paziņojumam par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.)

(2)  Komisija 1. zemsvītras piezīmē minētā paziņojuma 1. punktā atsaucās uz apņemšanos, kas tika izteikta Eiropadomes sanāksmēs 2009. gada 20. martā un 2009. gada 18. un 19. jūnijā.

(3)  Komisijas 2009. gada 4. marta paziņojumā Eiropadomes sanāksmei “Impulsi Eiropas atveseļošanai”, COM(2009) 114 galīgā redakcija, Komisija nāca klajā ar reformu programmu, kuras mērķis ir vērsties pret vispārīgākiem trūkumiem tiesiskajā regulējumā, ko piemēro finanšu iestādēm, kas darbojas Kopienā.

(4)  Skatīt pamatnostādņu nodaļas par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm (turpmāk “Banku jomas pamatnostādnes”), par finanšu iestāžu rekapitalizāciju pašreizējās finanšu krīzes apstākļos (turpmāk “Rekapitalizācijas pamatnostādnes”) un par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu EEZ banku nozarē (turpmāk “Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādnes”).

(5)  Šo nodaļu piemēro vienīgi finanšu iestādēm, kā minēts Banku jomas pamatnostādnēs. Šajā nodaļā sniegtās norādes ērtības labad atsaucas uz bankām. Tomēr attiecīgos gadījumos tās piemēro mutatis mutandis citām finanšu iestādēm.

(6)  Minētie kritēriji un konkrētie apstākļi, kādos jāiesniedz pārstrukturēšanas plāns, ir izklāstīti Banku jomas pamatnostādnēs, Rekapitalizācijas pamatnostādnēs un Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādnēs. Īpaši, bet ne tikai, šie kritēriji attiecas uz situāciju, kurā grūtībās nonākušu banku ir rekapitalizējusi valsts, vai banka, kas iegūst no aktīvu glābšanas pasākumiem, jau ir saņēmusi valsts atbalstu, kas kalpo, lai segtu vai novērstu zaudējumus (izņemot līdzdalību garantiju shēmā), vai arī tā kopējā summa pārsniedz 2 % no kopējiem bankas riska svērtajiem aktīviem. Pārstrukturēšanas pakāpe būs atkarīga no katras atsevišķas bankas problēmu nopietnības. Turpretim saskaņā ar šīm pamatnostādnēm (īpaši Rekapitalizācijas pamatnostādņu 40. punktu un Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādņu V pielikumu), ja ierobežots atbalsts ir piešķirts bankām, kas būtībā ir drošas bankas, EBTA valstīm tiek prasīts iesniegt Iestādei ziņojumu par valsts līdzekļu izmantošanu, iekļaujot visu informāciju, kas vajadzīga, lai novērtētu attiecīgās bankas dzīvotspēju, to, kā izmantots saņemtais kapitāls un kā paredzēts rast izeju atkarībai no valsts atbalsta. Dzīvotspējas izvērtējumā jāatspoguļo šo banku riska profils un kapitāla pietiekamības nākotnes perspektīva un jānovērtē to uzņēmējdarbības plāni.

(7)  Proti, tas ir atbalsts, ko Iestāde uz laiku atļāva kā glābšanas atbalstu saskaņā ar Pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, vai atbalsts, ko uz laiku atļāva saskaņā ar EEZ Līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu, vai jebkurš jauns atbalsts, ko var paziņot kā vajadzīgu, lai veiktu pārstrukturēšanu. Tālab, lai pašreizējās sistēmiskās krīzes apstākļos novērtētu pārstrukturēšanas atbalstu bankām, šo nodaļu piemēros pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai vietā.

(8)  Kopienas līmenī Komisija iepriekš ir pieņēmusi vairākus lēmumus par pārstrukturēšanas atbalstu (saderīgs saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu) grūtībās nonākušām bankām, pamatojoties uz visaptverošu pārstrukturēšanas procesu, kas deva saņēmējiem iespēju atgūt to ilgtermiņa dzīvotspēju, atbalstam nevajadzīgi nekaitējot konkurentiem. Pie tipiskām pārstrukturēšanas stratēģijām piederēja uzņēmējdarbības modeļu pārorientēšana, uzņēmējdarbības struktūru, meitasuzņēmumu vai filiāļu slēgšana vai atsavināšana, izmaiņas aktīvu un pasīvu pārvaldībā, pārdošana kā darbību turpinošu uzņēmumu vai sadalīšana un dažu uzņēmējdarbības daļu pārdošana dzīvotspējīgiem konkurentiem. Skatīt, piemēram, Komisijas 1998. gada 20. maija Lēmumu 98/490/EK par Francijas piešķirto atbalstu Crédit Lyonnais group, (OV L 221, 8.8.1998., 28. lpp.), Komisijas 2004. gada 18. februāra Lēmumu 2005/345/EK par Vācijas piešķirto atbalstu Bankgesellschaft Berlin AG pārstrukturēšanai (OV L 116, 4.5.2005., 1. lpp.), Komisijas 2008. gada 4. jūnija Lēmumu 2009/341/EK par Vācijas valsts atbalstu C 9/08 (ex NN 8/08, CP 244/07) Sachsen LB (OV L 104, 24.4.2009., 34. lpp.) un 2006. gada rudens valsts atbalsta rezultātu apkopojumu, COM(2006) 761 galīgā redakcija, 28. lpp., (http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/studies_reports/2006_autumn_en.pdf), ar īpašu pētījumu par glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu.

(9)  Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādnēm.

(10)  Saskaņā ar Banku jomas pamatnostādnēm, Rekapitalizācijas pamatnostādnēm un Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādnēm. Skatīt šīs nodaļas 4. punktu.

(11)  Saskaņā ar Banku jomas pamatnostādnēm, Rekapitalizācijas pamatnostādnēm un Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādnēm, ja ierobežots atbalsts ir piešķirts bankām, kas būtībā ir drošas bankas, EBTA valstīm tiek prasīts iesniegt Iestādei dzīvotspējas izvērtējumu.

(12)  Īpaši saskaņā ar Rekapitalizācijas pamatnostādņu 40. punktu un Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādņu V pielikumu.

(13)  Kā paskaidrots šīs nodaļas 8. punktā, ja 2. iedaļa attiecas uz pārstrukturēšanas plānu, šajā iedaļā iekļautie principi pēc analoģijas attiecas arī uz dzīvotspējas izvērtējumiem.

(14)  Pielikumā iekļauts orientējošs pārstrukturēšanas plāna paraugs.

(15)  Vajadzības gadījumā, lai pārbaudītu paziņotos pārstrukturēšanas plānus un novērtētu dzīvotspēju, sloga sadali un iespēju mazināt konkurences traucējumus, Iestāde vērsīsies pie ārēja konsultanta. Turklāt tā var pieprasīt uzraudzības iestādēm apstiprināt faktus.

(16)  Skatīt, piemēram, Komisijas 2008. gada 2. aprīļa lēmumu lietā NN 1/08 Northern Rock (OV C 135, 3.6.2008., 21. lpp.) un Lēmumu 2009/341/EK lietā C 9/08 Sachsen LB.

(17)  Skatīt Lēmumu 2009/341/EK lietā C 9/08 Sachsen LB.

(18)  Izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus. Skatīt Komisijas 2008. gada 21. oktobra lēmumu lietā C 10/08 IKB, vēl nav publicēts.

(19)  Saskaņā ar principiem, kas izklāstīti Komisijas 2009. gada 30. aprīļa Ieteikumā 2009/384/EK par atlīdzības politiku finanšu pakalpojumu nozarē (OV L 120, 15.5.2009., 22. lpp.).

(20)  Ar šo jāsaprot aktīvu pārdošana lielā daudzumā par pašreizējām zemajām tirgus cenām, kas vēl vairāk var pazemināt cenas.

(21)  Komisija savā praksē līdz šim ir piekritusi pārstrukturēšanas plāniem, kas paredzēti no diviem līdz trim gadiem.

(22)  Skatīt arī 20. punktu.

(23)  Skatīt 17. zemsvītras piezīmi.

(24)  Ja konkurss netiek rīkots, tas automātiski nenozīmē, ka pircējs ir saņēmis valsts atbalstu.

(25)  Parasti tādējādi tiks piešķirts atbalsts pārdotai saimnieciskai darbībai.

(26)  Skatīt apvienotās lietas C-278/92, C-279/92 un C-280/92 Hytasa (1994), Recueil I-4103, 22. punkts.

(27)  Skatīt lietas C-334/99 Gröditzer Stahlwerke (2003), Recueil I-1139, 134. un turpmākos punktus, kā arī Komisijas 2008. gada 30. aprīļa Lēmumu 2008/719/EK par valsts atbalstu C 56/06 (ex NN 77/06), ko īsteno Austrija Bank Burgenland privatizācijai (OV L 239, 6.9.2008., 32. lpp.).

(28)  Skatīt banku jomas pamatnostādņu 43.–50. punktu. Lai būtu iespējams veikt šādu tiesiski pareizu iziešanu no tirgus, likvidācijas atbalstu var uzskatīt par saderīgu, ja, piemēram, finansiālās stabilitātes dēļ tas ir vajadzīgs sasaistes bankas vai tās struktūras īslaicīgai rekapitalizācijai vai lai apmierinātu konkrētu kreditoru grupu prasības. Kā piemērus šādam atbalstam un nosacījumiem, kuros tas atzīts par saderīgu, skatīt Komisijas 2008. gada 1. oktobra lēmumu lietā NN 41/08 UK Rescue aid to Bradford & Bingley (OV C 290, 13.11.2008., 2. lpp.) un Komisijas 2008. gada 5. novembra lēmumu lietā NN 39/08 DK Aid for liquidation of Roskilde Bank (OV C 12, 17.1.2009., 3. lpp.).

(29)  Skatīt spriedumu lietā T-17/03 Schmitz–Gotha (2006), Recueil II-1139.

(30)  Šis jautājums jau ir apskatīts iepriekšējās pamatnostādnēs, īpaši Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādnēs, skatīt 21. un turpmākos punktus.

(31)  Banku jomas pamatnostādnēs, Rekapitalizācijas pamatnostādnēs un Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādnēs Iestāde ir sniegusi sīkas norādes par atlīdzības noteikšanu valsts garantijām, pārstrukturēšanas un aktīvu glābšanas pasākumiem. Ciktāl šāda cena tiek maksāta, banku akcionāri uzskata, ka, no finansiālā viedokļa raugoties, to pozīcija ir vājinājusies.

(32)  Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādņu 24. un 25. punkts. Skatīt šīs nodaļas 4. iedaļu.

(33)  Skatīt Komisijas 2008. gada 18. decembra lēmumu lietā N 615/08 Bayern LB (OV C 80, 3.4.2009., 4. lpp.). Tomēr tas nekavē banku veikt kuponu maksājumus, ja tai ir sasitošs juridisks pienākums to darīt.

(34)  Skatīt 31. punktu Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādnēs un 33., 34. un 45. punktu Rekapitalizācijas pamatnostādnēs, kurās pausta dalīta attieksme pret dividenžu ierobežojumiem, norādot, ka, lai gan īslaicīgi dividenžu un kuponu aizliegumi var saglabāt kapitālu bankā un palielināt kapitāla rezervi, tādējādi uzlabojot bankas maksātspēju, vienlaikus šie ierobežojumi var apgrūtināt bankas pieeju privātiem finansēšanas avotiem vai vismaz paaugstināt jauna finansējuma izmaksas.

(35)  Skatīt 21. punktu.

(36)  Ja Iestāde izņēmuma kārtā ir apstiprinājusi atbalstu, kurā ir atkāpes no Banku jomas pamatnostādnēs, Rekapitalizācijas pamatnostādnēs un Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādnēs noteiktajiem principiem, šā atbalsta radītajiem papildu traucējumiem konkurencei ir jārada papildu strukturāli vai rīcības aizsardzības pasākumi; skatīt Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādņu 58. punktu.

(37)  Īpaši tiks ņemts vērā koncentrācijas līmenis, jaudas ierobežojumi, rentabilitātes līmenis, šķēršļi ieiešanai tirgū un iziešanai no tā.

(38)  Piemēram, veicināt valsts atbalsta pirmstermiņa atmaksu.

(39)  Skatīt, piemēram, Komisijas 2008. gada 21. oktobra lēmumu lietā C 10/08 IKB, kas vēl nav publicēts, un Komisijas 2009. gada 7. maija lēmumu lietā N 244/09 Capital injection into Commerzbank (OV C 147, 27.6.2009., 4. lpp.).

(40)  Jāievēro, ka bilances samazināšana, norakstot aktīvus, ko daļēji kompensē ar valsts atbalstu, nemazina bankas faktisko klātbūtni tirgū, un tālab to nevar ņemt vērā, vērtējot vajadzību veikt strukturālus pasākumus.

(41)  Skatīt, piemēram, Komisijas 2008. gada 19. novembra lēmumu lietā NN 49/08, NN 50/08 un NN 45/08 Guarantees to Dexia (nav vēl publicēts), 73. punkts, Komisijas 2008. gada 19. novembra lēmumu lietā N 574/08 Guarantees to Fortis Bank (OV C 38, 17.2.2009., 2. lpp.), 58. punkts, un Komisijas 2008. gada 3. decembra lēmumu lietā NN 42/2008, NN 46/08 un NN 53/A/08 Restructuring aid to Fortis Bank and Fortis Bank Luxemburg (OV C 80, 3.4.2009., 7. lpp.), 94. punkts. Konkrētos apstākļos bankai, piemēram, var aizliegt piedāvāt individuālajiem noguldītājiem augstākās tirgū piedāvātās procentu likmes.

(42)  Atgādinām, ka pārstrukturēšanas izmaksas ir jāierobežo līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atjaunotu dzīvotspēju. Skatīt 23. punktu.

(43)  Kredīts, kas ir izsniegts saskaņā ar noteikumiem, kas nav komercnoteikumi, var būt valsts atbalsts, un Iestāde to var apstiprināt, ja par to ir paziņots un tas ir saderīgs ar EEZ līguma darbību, piemēram, tas atbilst pamatnostādnēm “Valsts atbalsta pasākumu pagaidu shēma, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos”.

(44)  Komisijas 2008. gada 12. novembra lēmums lietā N 528/08 ING (OV C 328, 23.12.2008., 10. lpp.), 35. punkts.

(45)  Skatīt, piemēram, Komisijas 2004. gada 7. jūlija Lēmumu 2005/418/EK par atbalstu, ko Francija piešķīrusi par labu Alstom (OV L 150, 10.6.2005., 24. lpp.), 204. punkts.

PIELIKUMS

PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNA PARAUGS

ORIENTĒJOŠS PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNA SATURA RĀDĪTĀJS
   (1)

1.   Informācija par finanšu iestādi (tās struktūras apraksts utt.)

(NB! Var sniegt arī iepriekš paziņotu informāciju, bet tai jābūt saistīti iekļautai un vajadzības gadījumā atjauninātai.)

2.   Tirgus apraksts un tirgus daļas

2.1.   Galveno konkrēto produktu tirgu apraksts (nodalīt vismaz mazumtirdzniecības, vairumtirdzniecības, kapitāla utt. tirgus)

2.2.   Tirgus daļu aprēķināšana (piem., valsts un EEZ mērogā atkarībā no konkrēto tirgu ģeogrāfiskā mēroga)

3.   Iemeslu analīze, kādēļ iestāde nonāca grūtībās (iekšējie faktori)

4.   Valsts intervences apraksts un valsts atbalsta novērtējums

4.1.   Informācija par to, vai minētā finanšu iestāde vai tās meitasuzņēmumi kādreiz jau ir saņēmuši pārstrukturēšanas atbalstu

4.2.   Informācija par valsts atbalsta apjomu un veidu vai par finansiālām priekšrocībām saistībā ar atbalstu. Šajā informācijā jāuzskaita visi valsts atbalsti, kas saskaņā ar shēmu ir saņemti pārstrukturēšanas periodā

(NB! Kā norādīts plānā, vajadzība pēc atbalsta jāpamato pārstrukturēšanas plānā.)

4.3.   Valsts atbalsta novērtējums atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem un atbalsta summas aprēķināšana

5.   Rentabilitātes atjaunošana

5.1.   Informācija par dažādām tirgus attīstības prognozēm

5.1.1.   Sākotnējā situācija galvenajos produktu tirgos

5.1.2.   Gaidāmā tirgus attīstība galvenajos produktu tirgos

5.2.   Scenārija izklāsts bez attiecīgā pasākuma

5.2.1.   Nepieciešamie pielāgojumi sākotnējā uzņēmējdarbības plānā

5.2.2.   Kapitāla attiecība pagātnē, patlaban un nākotnē (1. un 2. līmenis)

5.3.   Finanšu iestādes plānotās stratēģijas izklāsts, paskaidrojot, kā tā nodrošinās šīs iestādes dzīvotspēju

5.3.1.   Sākuma stāvoklis un vispārējā struktūra

5.3.2.   Atsevišķi plāni pa finanšu iestādes darbības veidiem

5.3.3.   Piemērošanās regulatīvās vides izmaiņām (riska pārvaldības uzlabošana, kapitāla rezervju palielināšana u. c.)

5.3.4.   Apstiprinājums saistībā ar samazinātas vērtības aktīvu pilnīgu atklāšanu

5.3.5.   Ja tas ir nepieciešams, izmaiņas īpašuma struktūrā

5.4.   Dažādu pasākumu, kas plānoti, lai atjaunotu dzīvotspēju, apraksts un pārskats; šo pasākumu izmaksas un ietekme uz peļņu un zaudējumiem/bilanci

5.4.1.   Pasākumi grupas mērogā

5.4.2.   Pasākumi pa darbības veidiem

5.4.3.   Katra atsevišķa pasākuma ietekme uz peļņu un zaudējumiem/bilanci

5.5.   Dažādu pasākumu, kas paredzēti, lai ierobežotu konkurences traucējumus, ietekmes apraksts (salīdz. ar 7. punktu), ievērojot to izmaksas un ietekmi uz peļņu un zaudējumiem/bilanci

5.5.1.   Pasākumi grupas mērogā

5.5.2.   Pasākumi pa darbības veidiem

5.5.3.   Katra atsevišķa pasākuma ietekme uz peļņu un zaudējumiem/bilanci

5.6.   Salīdzinājums ar alternatīvām iespējām un īss salīdzinošs ekonomisko un sociālo seku novērtējums reģionālajā, valsts un EEZ līmenī (parasti sīkāki paskaidrojumi tiek prasīti, ja banka, nesaņemot atbalstu, neatbilstu piesardzības prasībām)

5.6.1.   Alternatīvi varianti: tiesiski pareiza likvidācijas procedūra, sadalīšana vai pārņemšana no citas bankas puses un šo pasākumu sekas

5.6.2.   Vispārējā ietekme uz ekonomiku

5.7.   Termiņi, kuros jāīsteno dažādie pasākumi, un kopējā pārstrukturēšanas plāna galīgais termiņš (lūdzu, norādiet jautājumus, kas ir konfidenciāli)

5.8.   Valsts atbalsta atmaksas plāna apraksts

5.8.1.   Pieņēmumi, uz kuriem balstoties tiek plānota iziešana no tirgus

5.8.2.   Valsts stimulu apraksts iziešanai no tirgus

5.8.3.   Iziešanas vai atmaksas plānojums līdz pilnīgai atmaksai/iziešanai

5.9.   Peļņas un zaudējumu aprēķins/bilance par pēdējiem trīs un turpmākajiem pieciem gadiem, tostarp galvenie finanšu rādītāji un jutīguma analīze, pamatojoties uz labāko/sliktāko scenāriju

5.9.1.   Pamatscenārijs

5.9.1.1.   Peļņas un zaudējumu pārskats/bilance grupas mērogā

5.9.1.2.   Galvenie finanšu rādītāji grupas mērogā (riskam pielāgota kapitāla peļņa kā kritērijs, lai aprēķinātu iekšējo riskam pielāgoto rentabilitāti, izmaksu un ienākumu attiecība, pašu kapitāla atdeves koeficients u. c.)

5.9.1.3.   Peļņas un zaudējumu pārskats/bilance pa uzņēmējdarbības struktūrām

5.9.1.4.   Galvenie finanšu rādītāji pa uzņēmējdarbības struktūrām (riskam pielāgota kapitāla peļņa kā kritērijs, lai aprēķinātu iekšējo riskam pielāgoto rentabilitāti, izmaksu un ienākumu attiecība, pašu kapitāla atdeves koeficients u. c.)

5.9.2.   Labākais scenārijs

5.9.2.1.   Pamatpieņēmumi

5.9.2.2.   Peļņas un zaudējumu pārskats/bilance grupas mērogā

5.9.2.3.   Galvenie finanšu rādītāji grupas mērogā (riskam pielāgota kapitāla peļņa kā kritērijs, lai aprēķinātu iekšējo riskam pielāgoto rentabilitāti, izmaksu un ienākumu attiecība, pašu kapitāla atdeves koeficients u. c.)

5.9.3.   Sliktākais scenārijs – ja ir veikts stresa tests un/vai to apstiprinājušas valsts uzraudzības iestādes, ir jāiesniedz šā testa metodika, parametri un rezultāti (2)

5.9.3.1.   Pamatpieņēmumi

5.9.3.2.   Peļņas un zaudējumu pārskats/bilance grupas mērogā

5.9.3.3.   Galvenie finanšu rādītāji grupas mērogā (riskam pielāgota kapitāla peļņa kā kritērijs, lai aprēķinātu iekšējo riskam pielāgoto rentabilitāti, izmaksu un ienākumu attiecība, pašu kapitāla atdeves koeficients u. c.)

6.   Sloga sadalījums – finanšu iestādes un citu akcionāru pašu ieguldījums pārstrukturēšanā (dalības grāmatvedības un ekonomiskā vērtība)

6.1.   Pārstrukturēšanas izmaksu ierobežošana līdz izmaksām, kas vajadzīgas lai atjaunotu dzīvotspēju

6.2.   Atbalsta summas ierobežošana (tostarp informācija par iespējamiem noteikumiem, lai ierobežotu dividendes un procentu maksājumus par subordinēto aizdevumu)

6.3.   Pietiekami liels pašu ieguldījums (tostarp informācija par ieguldījuma apjomu, ko sniedz akcionāri vai subordinētie aizdevēji)

7.   Pasākumi, kas paredzēti, lai ierobežotu konkurences traucējumus

7.1.   Pasākumu apmēra pamatojums, ievērojot valsts atbalsta summu un ietekmi

7.2.   Strukturālie pasākumi, tostarp priekšlikums par termiņiem un atskaites punktiem meitasuzņēmumu/filiāļu aktīvu atsavināšanai vai citi pasākumi

7.3.   Rīcības saistības, tostarp atturēšanās atsaukties uz valsts atbalstu kā priekšrocību informācijas kampaņās

8.   Uzraudzība (iespējams, pilnvarotā iecelšana)

---

(1)  Informācija, kas vajadzīga, lai veiktu dzīvotspējas atjaunošanas novērtējumu, var ietvert bankas iekšējos datus un ziņojumus, kā arī ziņojumus, ko sagatavojušas EBTA valstu iestādes, tostarp regulatīvās iestādes, vai kas sagatavoti to vajadzībām.

(2)  Minētajam stresa testam pēc iespējas vajadzētu balstīties uz kopējiem parametriem, piemēram, tādiem, kas pieņemti Kopienas līmenī (piemēram, uz metodiku, ko izstrādājusi Eiropas Banku uzraudzītāju komiteja), ko vajadzības gadījumā var pielāgot, lai ņemtu vērā attiecīgās valsts un banku nozarei raksturīgos apstākļus. Vajadzības gadījumā var apsvērt iespēju izmantot atgriezeniskos stresa testus vai līdzīgus pasākumus.

---

Labojumi

| 10.11.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 292/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 292/26

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 1063/2010 (2010. gada 18. novembris), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 307, 2010. gada 23. novembris
  )

12. lappusē 86. panta 4. punkta otrajā daļā:

tekstu:

“Ja pirmajā daļā noteiktais nosacījums nav izpildīts, izstrādājumu izcelsmes valsts ir tā reģionālās grupas valsts, kurā ir vislielākā to izmantoto materiālu muitas vērtība, kuru izcelsme ir citās reģionālās grupas valstīs.”

lasīt šādi:

“Ja pirmajā daļā noteiktais nosacījums nav izpildīts, izstrādājumu izcelsmes valsts ir tā reģionālās grupas valsts, kurā ir vislielākā to izmantoto materiālu vērtība, kuru izcelsme ir reģionālās grupas valstīs.”

13. lappusē 86. panta 6. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā:

tekstu:

| “b) | ja a) apakšpunktā noteiktais nosacījums nav izpildīts, izstrādājumu izcelsmes valsts ir valsts, kura piedalās kumulācijā un kurā ir vislielākā to izmantoto materiālu muitas vērtība, kuru izcelsme ir citās valstīs, kas piedalās kumulācijā.” |
| --- | --- |

“b)

ja a) apakšpunktā noteiktais nosacījums nav izpildīts, izstrādājumu izcelsmes valsts ir valsts, kura piedalās kumulācijā un kurā ir vislielākā to izmantoto materiālu muitas vērtība, kuru izcelsme ir citās valstīs, kas piedalās kumulācijā.”

lasīt šādi:

| “b) | ja a) apakšpunktā noteiktais nosacījums nav izpildīts, izstrādājumu izcelsmes valsts ir valsts, kura piedalās kumulācijā un kurā ir vislielākā to izmantoto materiālu vērtība, kuru izcelsme ir valstīs, kas piedalās kumulācijā.” |
| --- | --- |

“b)

ja a) apakšpunktā noteiktais nosacījums nav izpildīts, izstrādājumu izcelsmes valsts ir valsts, kura piedalās kumulācijā un kurā ir vislielākā to izmantoto materiālu vērtība, kuru izcelsme ir valstīs, kas piedalās kumulācijā.”

42. lappusē 13.a pielikuma II daļas 1. slejā:

tekstu:

“ex ex 3301”

lasīt šādi:

“3301”.

44. lappusē 13.a pielikuma II daļas 1. slejā:

tekstu:

“ex ex 3806”

lasīt šādi:

“3806 30”.

61. lappusē 13.a pielikuma II daļas 2. slejā:

tekstu:

“Stikls, kas minēts pozīcijās 7003, 7004 vai 7005, izliekts, slīpētām malām, gravēts, urbts”

lasīt šādi:

“Stikls, kas minēts pozīcijās 7003, 7004 vai 7005, izliekts, slīpētām malām, gravēts, urbts, emaljēts vai citādi apstrādāts, bet bez ietvara vai citu materiālu apdares”.

67. lappusē 13.a pielikuma II daļas 1. slejā:

tekstu:

“8542 31 līdz 8542 33 un 8542 39”

lasīt šādi:

“ex ex 8542 31, ex ex 8542 32, ex ex 8542 33 un ex ex 8542 39”.

72. lappusē 13.b pielikuma 2. slejā:

tekstu:

“Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi, kuru sastāvā ir kakao, izņemot kakao pulveri”

lasīt šādi:

“Citādi izstrādājumi briketēs, plātnītēs vai tāfelītēs, kuru svars pārsniedz 2 kg, vai šķidrā, pastas, pulvera, granulu veidā vai citādā nefasētā veidā konteineros vai tiešajā iepakojumā ar tilpību, lielāku par 2 kg”.

---