# Euroopan unionin L 307/2011

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2011.307.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 307 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 54. vuosikerta23. marraskuuta 2011 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2011.307.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 307

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

54. vuosikerta23. marraskuuta 2011

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Vuoden 2010 muutokset Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntöön nro 30 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaiden hyväksyntää | 1 |
| | * | Vuoden 2010 muutokset Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntöön nro 54 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat hyötyajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaiden hyväksyntää | 2 |
| | * | Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 117 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat renkaiden hyväksyntää vierintämelun, märkäpidon ja vierintävastuksen osalta | 3 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Vuoden 2010 muutokset Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntöön nro 30 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaiden hyväksyntää

1

*

Vuoden 2010 muutokset Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntöön nro 54 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat hyötyajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaiden hyväksyntää

2

*

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 117 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat renkaiden hyväksyntää vierintämelun, märkäpidon ja vierintävastuksen osalta

3

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 23.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/1

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Vuoden 2010 muutokset Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntöön nro 30 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaiden hyväksyntää

Muutokset sääntöön nro 30, julkaistu EUVL L 201, 30.7.2008, s. 70.

Sisältää seuraavat:

Muutossarjan 02 täydennys 16 – Voimaantulopäivä: 17. maaliskuuta 2010

Muutokset säännön varsinaiseen osaan

Muutetaan kohta 1 seuraavasti (lisätään myös alaviite (2)):

”1.   SOVELTAMISALA

Tämä sääntö koskee uusia ilmarenkaita, jotka on tarkoitettu pääasiallisesti M1-, N1-, O1- ja O2-luokkien ajoneuvoihin (1)
   (2).

Sitä ei sovelleta renkaisiin, jotka on tarkoitettu pääasiassa

| a) | museoautojen varusteiksi; |
| --- | --- |

a)

museoautojen varusteiksi;

| b) | kilpailuihin. |
| --- | --- |

b)

kilpailuihin.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1 sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutoksella Amend. 4).

1

(2)  Tässä säännössä määritellään vaatimukset osiksi katsottaville renkaille. Sääntö ei rajoita niiden asentamista minkään ajoneuvoluokan osalta.”

2

---

| 23.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/2

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Vuoden 2010 muutokset Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntöön nro 54 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat hyötyajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaiden hyväksyntää

Muutokset sääntöön nro 54, julkaistu EUVL L 183, 11.7.2008, s. 41.

Sisältää seuraavat:

Säännön alkuperäisen version täydennys 17 – Voimaantulopäivä: 17. maaliskuuta 2010

Muutokset säännön varsinaiseen osaan

Muutetaan kohta 1 seuraavasti (lisätään myös alaviite (**)):

”1.   SOVELTAMISALA

Tämä sääntö koskee uusia ilmarenkaita, jotka on tarkoitettu pääasiallisesti M2-, N3-, N-, O3- ja O4-luokkien ajoneuvoihin (1)
   (2). Sitä ei kuitenkaan sovelleta rengastyyppeihin, joiden nopeusluokkatunnus vastaa nopeutta, joka on alle 80 km/h.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1 sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutoksella Amend. 4).

1

(2)  Tässä säännössä määritellään vaatimukset osiksi katsottaville renkaille. Sääntö ei rajoita niiden asentamista minkään ajoneuvoluokan osalta.”

2

---

| 23.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/3

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä olisi tarkastettava UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta.

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 117 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat renkaiden hyväksyntää vierintämelun, märkäpidon ja vierintävastuksen osalta

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

| | Muutossarja 02 – Voimaantulopäivä: 30. tammikuuta 2011 |
| --- | --- |

Muutossarja 02 – Voimaantulopäivä: 30. tammikuuta 2011

| | Muutossarjan 02 oikaisu 1 – Voimaantulopäivä:30. tammikuuta 2011 |
| --- | --- |

Muutossarjan 02 oikaisu 1 – Voimaantulopäivä:30. tammikuuta 2011

| | Muutossarjan 02 oikaisu 2 — Voimaantulopäivä: 22. kesäkuuta 2011 |
| --- | --- |

Muutossarjan 02 oikaisu 2 — Voimaantulopäivä: 22. kesäkuuta 2011

| | Muutossarjan 02 oikaisu 3 — Voimaantulopäivä: 22. kesäkuuta 2011 |
| --- | --- |

Muutossarjan 02 oikaisu 3 — Voimaantulopäivä: 22. kesäkuuta 2011

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Merkinnät |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ilmarengastyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hyväksyntätesteistä vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisen nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

11.

| 12. | Siirtymäsäännökset |
| --- | --- |

12.

LIITTEET

| Liite 1 – | Ilmoitus |
| --- | --- |

Liite 1 –

| Liite 2 – | Esimerkkejä hyväksyntämerkeistä |
| --- | --- |

Liite 2 –

| Lisäys 1 | Hyväksyntämerkkien sijoittelu |
| --- | --- |

Lisäys 1

| Lisäys 2 | Säännön nro 117 mukainen hyväksyntä yhdessä säännön nro 30 tai 54 mukaisen hyväksynnän kanssa |
| --- | --- |

Lisäys 2

| Lisäys 3 | Laajennukset sääntöjen nro 117, 30 tai 54 mukaisesti myönnettyjen hyväksyntöjen yhdistämiseksi |
| --- | --- |

Lisäys 3

| Lisäys 4 | Laajennukset säännön nro 117 mukaisesti myönnettyjen hyväksyntöjen yhdistämiseksi |
| --- | --- |

Lisäys 4

| Liite 3 – | Vaihde vapaalla -testausmenetelmä renkaiden vierintämelun mittaamiseksi |
| --- | --- |

Liite 3 –

| Lisäys 1 | Testausseloste |
| --- | --- |

Lisäys 1

| Liite 4 – | Testauspaikkaa koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

Liite 4 –

| Liite 5 – | Märkäpidon testausmenetelmä |
| --- | --- |

Liite 5 –

| Lisäys 1 | Testausseloste (märkäpito) |
| --- | --- |

Lisäys 1

| Liite 6 – | Vierintävastuksen testausmenetelmä |
| --- | --- |

Liite 6 –

| Lisäys 1 | Testauslaitteiston toleranssit |
| --- | --- |

Lisäys 1

| Lisäys 2 | Mittavanteen leveys |
| --- | --- |

Lisäys 2

| Lisäys 3 | Testausseloste ja testitiedot (vierintävastus) |
| --- | --- |

Lisäys 3

| Liite 7 – | Talviominaisuuksien testausmenettely |
| --- | --- |

Liite 7 –

| Lisäys 1 | ”Vuoristosymbolin” kuvion määrittely |
| --- | --- |

Lisäys 1

| Lisäys 2 | Testausselosteet ja testitiedot |
| --- | --- |

Lisäys 2

1.   SOVELTAMISALA

| 1.1 | Tätä sääntöä sovelletaan luokan C1, C2 ja C3 uusiin ilmarenkaisiin melupäästöjen ja vierintävastuksen osalta sekä luokan C1 uusiin ilmarenkaisiin märkäpidon osalta. Sääntöä ei kuitenkaan sovelleta






  1.1.1 | tilapäiskäyttöön tarkoitettuihin vararenkaisiin, joissa on merkintä ”Temporary use only” (vain tilapäiskäyttöön), |
| --- | --- | --- |

1.1

Tätä sääntöä sovelletaan luokan C1, C2 ja C3 uusiin ilmarenkaisiin melupäästöjen ja vierintävastuksen osalta sekä luokan C1 uusiin ilmarenkaisiin märkäpidon osalta. Sääntöä ei kuitenkaan sovelleta

1.1.1

tilapäiskäyttöön tarkoitettuihin vararenkaisiin, joissa on merkintä ”Temporary use only” (vain tilapäiskäyttöön),

| 1.1.2 | renkaisiin, joiden vanteen nimellishalkaisijan koodi on ≤ 10 (tai ≤ 254 mm) tai ≥ 25 (tai ≥ 635 mm), |
| --- | --- |

1.1.2

renkaisiin, joiden vanteen nimellishalkaisijan koodi on ≤ 10 (tai ≤ 254 mm) tai ≥ 25 (tai ≥ 635 mm),

| 1.1.3 | kilpailukäyttöön tarkoitettuihin renkaisiin, |
| --- | --- |

1.1.3

kilpailukäyttöön tarkoitettuihin renkaisiin,

| 1.1.4. | renkaisiin, jotka on tarkoitettu asennettaviksi muihin kuin M-, N- ja O-luokan (1) maantieajoneuvoihin, |
| --- | --- |

1.1.4.

renkaisiin, jotka on tarkoitettu asennettaviksi muihin kuin M-, N- ja O-luokan (1) maantieajoneuvoihin,

| 1.1.5 | renkaisiin, joissa on lisävarusteita pito-ominaisuuksien parantamiseksi (esim. nastarenkaat), |
| --- | --- |

1.1.5

renkaisiin, joissa on lisävarusteita pito-ominaisuuksien parantamiseksi (esim. nastarenkaat),

| 1.1.6 | renkaisiin, joiden nopeusluokka on alle 80 km/h (nopeusluokkatunnus F), |
| --- | --- |

1.1.6

renkaisiin, joiden nopeusluokka on alle 80 km/h (nopeusluokkatunnus F),

| 1.1.7 | renkaisiin, jotka on tarkoitettu yksinomaan ennen 1. lokakuuta 1990 ensirekisteröityihin ajoneuvoihin, |
| --- | --- |

1.1.7

renkaisiin, jotka on tarkoitettu yksinomaan ennen 1. lokakuuta 1990 ensirekisteröityihin ajoneuvoihin,

| 1.1.8 | ammattikäyttöön tarkoitettuihin maastorenkaisiin vierintävastuksen ja -melun osalta. |
| --- | --- |

1.1.8

ammattikäyttöön tarkoitettuihin maastorenkaisiin vierintävastuksen ja -melun osalta.

| 1.2 | Sopimuksen osapuolet voivat myöntää tai hyväksyä hyväksyntiä vierintämelun ja/tai märkäpidon ja/tai vierintävastuksen osalta. |
| --- | --- |

1.2

Sopimuksen osapuolet voivat myöntää tai hyväksyä hyväksyntiä vierintämelun ja/tai märkäpidon ja/tai vierintävastuksen osalta.

2.   MÄÄRITELMÄT

Säännöissä 30 ja 54 esitettyjen määritelmien lisäksi tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

2.1   ”Rengastyypillä” tarkoitetaan sellaisten renkaiden joukkoa, joiden kokomerkinnät, tuotemerkit ja kauppanimet eivät poikkea toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:

| a) | valmistajan nimi, |
| --- | --- |

a)

valmistajan nimi,

| b) | rengasluokka (ks. 2.4 kohta), |
| --- | --- |

b)

rengasluokka (ks. 2.4 kohta),

| c) | renkaan rakenne, |
| --- | --- |

c)

renkaan rakenne,

| d) | käyttöluokka: tavallinen rengas, talvirengas, erikoisrengas, |
| --- | --- |

d)

käyttöluokka: tavallinen rengas, talvirengas, erikoisrengas,

| e) | C1-luokan renkaiden osalta:






  i) | jos renkaille haetaan hyväksyntää vierintämelun osalta se, ovatko kyseessä tavalliset vai vahvistetut; |
| --- | --- | --- |

e)

C1-luokan renkaiden osalta:

i)

jos renkaille haetaan hyväksyntää vierintämelun osalta se, ovatko kyseessä tavalliset vai vahvistetut;

| ii) | jos renkaille haetaan hyväksyntää märkäpidon osalta se, ovatko kyseessä tavalliset renkaat vai talvirenkaat, joiden nopeusluokka on enintään Q pois luettuna H (≤ 160 km/h) tai vähintään R mukaan luettuna H (> 160 km/h); |
| --- | --- |

ii)

jos renkaille haetaan hyväksyntää märkäpidon osalta se, ovatko kyseessä tavalliset renkaat vai talvirenkaat, joiden nopeusluokka on enintään Q pois luettuna H (≤ 160 km/h) tai vähintään R mukaan luettuna H (> 160 km/h);

| f) | C2- ja C3-luokan renkaiden osalta seuraavat tiedot:






  i) | jos renkaille haetaan hyväksyntää vierintämelun osalta se, onko renkaissa M+S-merkintä; |
| --- | --- | --- |

f)

C2- ja C3-luokan renkaiden osalta seuraavat tiedot:

i)

jos renkaille haetaan hyväksyntää vierintämelun osalta se, onko renkaissa M+S-merkintä;

| ii) | jos renkaille haetaan hyväksyntää vierintämelun osalta vaiheessa 2 se, ovatko kyseessä vetorenkaat; |
| --- | --- |

ii)

jos renkaille haetaan hyväksyntää vierintämelun osalta vaiheessa 2 se, ovatko kyseessä vetorenkaat;

| g) | kulutuspinnan kuvio (ks. 3.2.1 kohta). |
| --- | --- |

g)

kulutuspinnan kuvio (ks. 3.2.1 kohta).

2.2   ”Tuotemerkillä” tai ”kauppanimellä” tarkoitetaan valmistajan antamaa renkaan nimitystä. Tuotemerkki voi olla valmistajan nimi, ja kauppanimi voi vastata tavaramerkkiä.

2.3   ”Vierintämelulla” tarkoitetaan liikkuvien renkaiden ja tien pinnan kosketuksesta aiheutuvaa melua.

2.4   ”Renkaan luokalla” tarkoitetaan jotakin seuraavista ryhmistä:

| 2.4.1 | C1-luokan renkaat: säännön nro 30 mukaiset renkaat; |
| --- | --- |

2.4.1

C1-luokan renkaat: säännön nro 30 mukaiset renkaat;

| 2.4.2 | C2-luokan renkaat: säännön nro 54 mukaiset renkaat, joiden kantavuusluku on yksittäisasennuksessa enintään 121 ja nopeusluokka vähintään N; |
| --- | --- |

2.4.2

C2-luokan renkaat: säännön nro 54 mukaiset renkaat, joiden kantavuusluku on yksittäisasennuksessa enintään 121 ja nopeusluokka vähintään N;

| 2.4.3 | C3-luokan renkaat: säännön nro 54 mukaiset renkaat, joiden






  a) | kantavuusluku on yksittäisasennuksessa vähintään 122 tai |
| --- | --- | --- |

2.4.3

C3-luokan renkaat: säännön nro 54 mukaiset renkaat, joiden

a)

kantavuusluku on yksittäisasennuksessa vähintään 122 tai

| b) | kantavuusluku on yksittäisasennuksessa enintään 121 ja nopeusluokka enintään M. |
| --- | --- |

b)

kantavuusluku on yksittäisasennuksessa enintään 121 ja nopeusluokka enintään M.

2.5   ”Edustavalla rengaskoolla” tarkoitetaan rengaskokoa, jolla tehdään tämän säännön liitteessä 3 kuvailtu vierintämelun testi ja liitteessä 5 kuvailtu märkäpidon testi tai liitteessä 6 kuvailtu vierintävastuksen testi rengastyypin tyyppihyväksyntään tarvittavan vaatimustenmukaisuuden arvioimista varten, tai liitteessä 7 kuvailtu talviominaisuuksien testi käyttöluokkaan ”talvirengas” kuuluvien renkaiden talviominaisuuksien arvioimiseksi.

2.6   ”Tilapäiskäyttöön tarkoitetulla vararenkaalla” tarkoitetaan rengasta, joka poikkeaa tavanomaisia ajo-olosuhteita varten ajoneuvoon asennettavasta renkaasta, ja joka on tarkoitettu ainoastaan tilapäiseen käyttöön rajoitetuissa ajo-olosuhteissa.

2.7   ”Kilpailukäyttöön tarkoitetulla renkaalla” tarkoitetaan rengasta, joka on tarkoitettu asennettavaksi moottoriurheilukilpailuissa käytettäviin ajoneuvoihin ja jota ei ole tarkoitettu käytettäväksi tavanomaisessa tieliikenteessä.

2.8   ’Tavallisella renkaalla’ tarkoitetaan rengasta, joka on tarkoitettu tavanomaiseen maantiekäyttöön.

2.9   ’Vahvistetulla renkaalla’ (”reinforced” tai ”extra load”) tarkoitetaan luokan C1 ilmarengasta, joka on suunniteltu kantamaan suuremmalla rengaspaineella suuremman kuorman kuin vastaava tavallinen rengas kantaa tavanomaisella rengaspaineella (ISO 4000-1:2010) (2).

2.10   ”Vetorenkaalla” tarkoitetaan luokan C2 tai C3 rengasta, jossa on merkintä TRACTION ja joka on tarkoitettu asennettavaksi ensisijassa ajoneuvon vetoakselille voiman siirtymisen tehostamiseksi erilaisissa olosuhteissa.

2.11   ”Talvirenkaalla” tarkoitetaan rengasta, jonka kulutuspintakuvio, kulutuspinnan materiaali tai rakenne on suunniteltu ensisijassa niin, että sen ominaisuudet talviolosuhteissa ovat tavallista rengasta paremmat ajoneuvon liikkeellelähdön, liikkeellä pysymisen ja pysähtymisen kannalta.

2.12   ”Erikoisrenkaalla” tarkoitetaan rengasta, joka on tarkoitettu sekä maasto- että tiekäyttöön tai muuhun erikoiskäyttöön. Nämä renkaat on suunniteltu ensisijaisesti niin, että ajoneuvo lähtee liikkeelle ja pysyy liikkeessä maasto-olosuhteissa.

2.13   ”Ammattikäyttöön tarkoitetulla maastorenkaalla” tarkoitetaan erikoisrengasta, jota käytetään pääasiassa vaativissa maasto-olosuhteissa.

2.14   ”Kulutuspinnan syvyydellä” tarkoitetaan renkaan pääurien syvyyttä.

2.14.1   ”Pääuralla” tarkoitetaan renkaan kulutuspinnan keskialueella sijaitsevia leveitä kehänsuuntaisia uria, joiden pohjalla henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen renkaissa on kulumisen osoitin.

2.15   ”Urasuhteella” (void-to-fill ratio) tarkoitetaan viitepinnan urien (aukkojen) alan suhdetta viitepinnan kokonaisalaan mitattuna valospiirustuksesta.

2.16   ”Vakiomuotoisella vertailurenkaalla (SRTT)” tarkoitetaan rengasta, joka on tuotettu, tarkastettu ja varastoitu American Society for Testing and Materials -yhdistyksen (ASTM) standardin E1136-93 (2003) mukaisesti (koko P195/75R14).

2.17   Märkäpidon mittaukset – erityismääritelmät

2.17.1   ”Märkäpidolla” tarkoitetaan testattavalla ehdokasrenkaalla varustetun testiajoneuvon suhteellista jarrutustehoa märällä pinnalla verrattuna vakiomuotoisella vertailurenkaalla (SRTT) varustetun saman testiajoneuvon suhteelliseen jarrutustehoon.

2.17.2   ”Ehdokasrenkaalla” tarkoitetaan sitä tyyppiä edustavaa rengasta, jolle haetaan tämän säännön mukaista hyväksyntää.

2.17.3   ”Tarkistusrenkaalla” tarkoitetaan tavanomaista tuotantorengasta, jolla määritellään sellaisten rengaskokojen märkäpito-ominaisuudet, joita ei voida asentaa samaan ajoneuvoon kuin vakiomuotoinen vertailurengas (ks. tämän säännön liitteessä 5 oleva 2.2.2.16 kohta).

2.17.4   ”Märkäpitoindeksillä (G)” tarkoitetaan ehdokasrenkaan ja vakiomuotoisen vertailurenkaan suorituskyvyn välistä suhdetta.

2.17.5   ’Kitkakertoimen huippuarvolla (PBFC)’ tarkoitetaan jarrutusvoiman ja renkaaseen ennen lukkiutumista kohdistuvan pystykuorman välisen suhteen enimmäisarvoa.

2.17.6   ’Keskimääräisellä täysin kehittyneellä hidastuvuudella (MFDD)’ tarkoitetaan keskimääräistä hidastuvuutta, joka lasketaan sen matkan perusteella, jonka ajoneuvo kulkee sen nopeuden hidastuessa määränopeudesta johonkin toiseen määränopeuteen.

2.17.7   ”Kytkentäkorkeudella” tarkoitetaan pystysuoraa etäisyyttä perävaunun vetokoukun liitoskohdan keskipisteestä maanpintaan, kun vetävä ajoneuvo ja perävaunu on kytketty toisiinsa. Ajoneuvon ja perävaunun on oltava vaakasuoralla pinnalla testaustilassa kyseisessä testissä käytettävillä renkailla varustettuina.

2.18   Vierintävastuksen mittaukset – erityismääritelmät

2.18.1   Vierintävastus Fr

Energiahäviö (tai kulutettu energia) kuljetun matkan yksikköä kohti. (3)

2.18.2   Vierintävastuskerroin Cr

Vierintävastuksen ja renkaan kuormituksen suhde (4).

2.18.3   Uusi testirengas

Rengas, jota ei ole aiemmin käytetty vierintätestissä, jossa renkaan lämpötila nousee vierintävastustestissä syntyvää lämpötilaa korkeammaksi, ja jota ei ole aikaisemmin altistettu yli 40 °C:n lämpötilalle (5)
   (6).

2.18.4   Laboratorion tarkistusrengas

Yksittäisen laboratorion käyttämä rengas, jonka avulla kontrolloidaan kojeen käyttäytymistä ajan funktiona (7).

2.18.5   Rajoitettu täyttö

Renkaan täyttäminen rajoitetusti niin, että rengaspaine saavuttaa halutun arvon renkaan lämmetessä ajon aikana (capped inflation).

2.18.6   Loishäviö

Energiahäviö (tai energian kulutus) etäisyyden yksikköä kohti (pois luettuna sisäiset rengashäviöt), jotka johtuvat testauslaitteiston erilaisten pyörivien osien aerodynaamisesta häviöstä, laakerikitkasta ja muista systemaattisen häviön lähteistä, joita mittaukseen voi sisältyä.

2.18.7   Skim test -koe

Loishäviömittaus, jossa rengasta pyöritetään niin, että luistoa ei esiinny, ja samalla vähennetään renkaan kuormitusta tasolle, jolla energiahäviö itse renkaassa on käytännössä nolla.

2.18.8   Hitaus tai hitausmomentti

Pyörivään kappaleeseen kohdistuvan momentin suhde kappaleen rotaatiokiihtyvyyteen (8).

2.18.9   Mittausten uusittavuus σm

Kojeen kyky mitata vierintävastus (9).

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 3.1 | Renkaan valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on jätettävä hakemus rengastyypin hyväksymiseksi tämän säännön mukaisesti. Hakemuksessa on ilmoitettava seuraavat tiedot:






  3.1.1 | rengastyypin osalta arvioitavat ominaisuudet: ”vierintämelu” ja/tai ”märkäpito” ja/tai ”vierintävastus”; renkaan ”talviominaisuudet”, jos käyttöluokka on ”talvirengas”; |
| --- | --- | --- |

3.1

Renkaan valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on jätettävä hakemus rengastyypin hyväksymiseksi tämän säännön mukaisesti. Hakemuksessa on ilmoitettava seuraavat tiedot:

3.1.1

rengastyypin osalta arvioitavat ominaisuudet: ”vierintämelu” ja/tai ”märkäpito” ja/tai ”vierintävastus”; renkaan ”talviominaisuudet”, jos käyttöluokka on ”talvirengas”;

| 3.1.2 | valmistajan nimi; |
| --- | --- |

3.1.2

valmistajan nimi;

| 3.1.3 | hakijan nimi ja osoite; |
| --- | --- |

3.1.3

hakijan nimi ja osoite;

| 3.1.4 | tuotantolaitosten osoitteet |
| --- | --- |

3.1.4

tuotantolaitosten osoitteet

| 3.1.5 | tuotemerkit, kauppanimet, tavaramerkit; |
| --- | --- |

3.1.5

tuotemerkit, kauppanimet, tavaramerkit;

| 3.1.6 | rengasluokka (C1, C2 tai C3) (ks. tämän säännön 2.4 kohta);






  3.1.6.1 | C1-luokan renkaiden poikkileikkausleveys (ks. tämän säännön 6.1.1 kohta); |
| --- | --- | --- |

3.1.6

rengasluokka (C1, C2 tai C3) (ks. tämän säännön 2.4 kohta);

3.1.6.1

C1-luokan renkaiden poikkileikkausleveys (ks. tämän säännön 6.1.1 kohta);

| Huomautus: | Tämä tieto vaaditaan vain vierintämelua koskevan hyväksynnän yhteydessä. |
| --- | --- |

Huomautus:

Tämä tieto vaaditaan vain vierintämelua koskevan hyväksynnän yhteydessä.

| 3.1.7 | renkaan rakenne; |
| --- | --- |

3.1.7

renkaan rakenne;

| 3.1.8 | C1-luokan renkaiden osalta tieto siitä,






  a) | onko rengas vahvistettu, jos hyväksyntä liittyy vierintämeluun, tai |
| --- | --- | --- |

3.1.8

C1-luokan renkaiden osalta tieto siitä,

a)

onko rengas vahvistettu, jos hyväksyntä liittyy vierintämeluun, tai

| b) | onko nopeusluokkatunnus Q tai alempi (pois luettuna H) tai R tai korkeampi (mukaan luettuna H), jos hyväksyntää haetaan märkäpidon osalta; |
| --- | --- |

b)

onko nopeusluokkatunnus Q tai alempi (pois luettuna H) tai R tai korkeampi (mukaan luettuna H), jos hyväksyntää haetaan märkäpidon osalta;

C2- ja C3-luokan renkaiden osalta tieto siitä,

| a) | onko rengas merkitty tunnuksella M+S, jos kyseessä on vierintämelu vaiheessa 1; |
| --- | --- |

a)

onko rengas merkitty tunnuksella M+S, jos kyseessä on vierintämelu vaiheessa 1;

| b) | onko kyseessä vetorengas, jos kyseessä on vierintämelu vaiheessa 2; |
| --- | --- |

b)

onko kyseessä vetorengas, jos kyseessä on vierintämelu vaiheessa 2;

| 3.1.9 | käyttöluokka (tavallinen, talvirengas, erikoisrengas); |
| --- | --- |

3.1.9

käyttöluokka (tavallinen, talvirengas, erikoisrengas);

| 3.1.10 | luettelo hakemuksen kohteena olevien renkaiden kokomerkinnöistä. |
| --- | --- |

3.1.10

luettelo hakemuksen kohteena olevien renkaiden kokomerkinnöistä.

| 3.2 | Hyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat (kolmena kappaleena):






  3.2.1 | Tiedot nimettyyn rengaskokojen sarjaan kuuluvien renkaiden suorituskykyyn (vierintämeluun, märkäpitoon, vierintävastukseen ja lumipitoon) vaikuttavista tärkeimmistä ominaisuuksista kulutuspintakuvio mukaan luettuna. Tiedot voidaan esittää kuvauksina, joita täydennetään teknisillä tiedoilla, piirroksilla, valokuvilla tai tietokonetomografiakuvina, siten, että tyyppihyväksyntäviranomainen tai tekninen tutkimuslaitos voi niiden perusteella määritellä, vaikuttavatko tärkeimpiin ominaisuuksiin myöhemmin tehtävät muutokset kielteisesti renkaan suorituskykyyn. Renkaan rakenteen vähäisten yksityiskohtien muutosten vaikutukset renkaan suoristuskykyyn määritetään tuotannon vaatimustenmukaisuuden toteamiseksi tehtävissä tarkastuksissa. |
| --- | --- | --- |

3.2

Hyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat (kolmena kappaleena):

3.2.1

Tiedot nimettyyn rengaskokojen sarjaan kuuluvien renkaiden suorituskykyyn (vierintämeluun, märkäpitoon, vierintävastukseen ja lumipitoon) vaikuttavista tärkeimmistä ominaisuuksista kulutuspintakuvio mukaan luettuna. Tiedot voidaan esittää kuvauksina, joita täydennetään teknisillä tiedoilla, piirroksilla, valokuvilla tai tietokonetomografiakuvina, siten, että tyyppihyväksyntäviranomainen tai tekninen tutkimuslaitos voi niiden perusteella määritellä, vaikuttavatko tärkeimpiin ominaisuuksiin myöhemmin tehtävät muutokset kielteisesti renkaan suorituskykyyn. Renkaan rakenteen vähäisten yksityiskohtien muutosten vaikutukset renkaan suoristuskykyyn määritetään tuotannon vaatimustenmukaisuuden toteamiseksi tehtävissä tarkastuksissa.

| 3.2.2 | Renkaan sivupinnan piirrokset tai valokuvat, joissa esitetään edellä 3.1.8 kohdassa tarkoitetut tiedot ja 4 kohdassa tarkoitettu hyväksyntämerkki, on toimitettava sen jälkeen, kun tuotanto on aloitettu, mutta viimeistään vuoden kuluessa tyyppihyväksynnän myöntämispäivämäärästä. |
| --- | --- |

3.2.2

Renkaan sivupinnan piirrokset tai valokuvat, joissa esitetään edellä 3.1.8 kohdassa tarkoitetut tiedot ja 4 kohdassa tarkoitettu hyväksyntämerkki, on toimitettava sen jälkeen, kun tuotanto on aloitettu, mutta viimeistään vuoden kuluessa tyyppihyväksynnän myöntämispäivämäärästä.

| 3.2.3 | Jos hakemus koskee erikoisrenkaita, on toimitettava kulutuspintakuvion valospiirustus, jotta voidaan määrittää renkaan urasuhde. |
| --- | --- |

3.2.3

Jos hakemus koskee erikoisrenkaita, on toimitettava kulutuspintakuvion valospiirustus, jotta voidaan määrittää renkaan urasuhde.

| 3.3 | Hakijan on tyyppihyväksyntäviranomaisen pyynnöstä toimitettava näytekappaleet renkaista tai jäljennökset tämän säännön 11 kohdan mukaisesti ilmoitettujen teknisten tutkimuslaitosten laatimista testausselosteista. |
| --- | --- |

3.3

Hakijan on tyyppihyväksyntäviranomaisen pyynnöstä toimitettava näytekappaleet renkaista tai jäljennökset tämän säännön 11 kohdan mukaisesti ilmoitettujen teknisten tutkimuslaitosten laatimista testausselosteista.

| 3.4 | Testauksessa voidaan soveltaa huonoimman mahdollisen tapauksen periaatetta tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen päätöksen mukaan. |
| --- | --- |

3.4

Testauksessa voidaan soveltaa huonoimman mahdollisen tapauksen periaatetta tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen päätöksen mukaan.

| 3.5 | Renkaan valmistajan laboratorio ja testaustila voidaan nimetä hyväksytyksi laboratorioksi, ja tyyppihyväksyntäviranomaisen edustajan on voitava osallistua kaikkiin testeihin. |
| --- | --- |

3.5

Renkaan valmistajan laboratorio ja testaustila voidaan nimetä hyväksytyksi laboratorioksi, ja tyyppihyväksyntäviranomaisen edustajan on voitava osallistua kaikkiin testeihin.

4.   MERKINNÄT

| 4.1 | Kaikki rengastyyppiä edustavat renkaat on merkittävä säännön nro 30 tai 54 määräysten mukaisesti sen mukaan, kumpaa sääntöä sovelletaan. |
| --- | --- |

4.1

Kaikki rengastyyppiä edustavat renkaat on merkittävä säännön nro 30 tai 54 määräysten mukaisesti sen mukaan, kumpaa sääntöä sovelletaan.

| 4.2 | Renkaissa on erityisesti ilmoitettava seuraavat tiedot (10):






  4.2.1 | valmistajan nimi tai tavaramerkki; |
| --- | --- | --- |

4.2

Renkaissa on erityisesti ilmoitettava seuraavat tiedot (10):

4.2.1

valmistajan nimi tai tavaramerkki;

| 4.2.2 | kauppanimi (ks. 2.2 kohta); kauppanimeä ei kuitenkaan vaadita, jos se on sama kuin tavaramerkki; |
| --- | --- |

4.2.2

kauppanimi (ks. 2.2 kohta); kauppanimeä ei kuitenkaan vaadita, jos se on sama kuin tavaramerkki;

| 4.2.3 | renkaan kokomerkintä; |
| --- | --- |

4.2.3

renkaan kokomerkintä;

| 4.2.4 | merkintä ”REINFORCED” (tai vaihtoehtoisesti ”EXTRA LOAD”), jos rengas on vahvistettu rengas; |
| --- | --- |

4.2.4

merkintä ”REINFORCED” (tai vaihtoehtoisesti ”EXTRA LOAD”), jos rengas on vahvistettu rengas;

| 4.2.5 | merkintä ”TRACTION”, jos rengas on vetorengas (11); |
| --- | --- |

4.2.5

merkintä ”TRACTION”, jos rengas on vetorengas (11);

| 4.2.6 | merkintä ”M+S” tai ”M.S” tai ”M&S”, jos kyseessä on rengas, joka on suunniteltu varmistamaan tavallista rengasta parempi suorituskyky mudassa ja lumessa tai sohjossa; |
| --- | --- |

4.2.6

merkintä ”M+S” tai ”M.S” tai ”M&S”, jos kyseessä on rengas, joka on suunniteltu varmistamaan tavallista rengasta parempi suorituskyky mudassa ja lumessa tai sohjossa;

| 4.2.7 | ”vuoristosymboli” (3-huippuinen vuori ja lumihiutale – ks. liitteen 7 lisäys 1) kaikissa rengasluokissa, jos renkaan käyttöluokka on ”talvirengas”; |
| --- | --- |

4.2.7

”vuoristosymboli” (3-huippuinen vuori ja lumihiutale – ks. liitteen 7 lisäys 1) kaikissa rengasluokissa, jos renkaan käyttöluokka on ”talvirengas”;

| 4.2.8 | merkintä ”MPT” (tai ”ML” tai ”ET”) ja/tai ”POR”, jos renkaan käyttöluokka on ”erikoisrengas”;
  lyhenteiden selitykset: ET = Extra Tread, ML = Mining and Logging, MPT = Multi-Purpose Truck ja POR = Professional Off-Road. |
| --- | --- |

4.2.8

merkintä ”MPT” (tai ”ML” tai ”ET”) ja/tai ”POR”, jos renkaan käyttöluokka on ”erikoisrengas”;

lyhenteiden selitykset: ET = Extra Tread, ML = Mining and Logging, MPT = Multi-Purpose Truck ja POR = Professional Off-Road.

| 4.3 | Renkaissa on oltava riittävästi tilaa tämän säännön liitteessä 2 esitettyä hyväksyntämerkkiä varten. |
| --- | --- |

4.3

Renkaissa on oltava riittävästi tilaa tämän säännön liitteessä 2 esitettyä hyväksyntämerkkiä varten.

| 4.4 | Hyväksyntämerkki on valettava renkaan sivupintaan, sen on oltava selvästi luettavissa ja se on sijoitettava renkaan alemmalle alueelle ainakin toiselle sivupinnalle. |
| --- | --- |

4.4

Hyväksyntämerkki on valettava renkaan sivupintaan, sen on oltava selvästi luettavissa ja se on sijoitettava renkaan alemmalle alueelle ainakin toiselle sivupinnalle.

| 4.4.1 | Renkaissa, joissa on renkaan ja vanteen sovitusta osoittava tunnus A, merkki voi kuitenkin sijaita missä tahansa renkaan sivupinnalla. |
| --- | --- |

4.4.1

Renkaissa, joissa on renkaan ja vanteen sovitusta osoittava tunnus A, merkki voi kuitenkin sijaita missä tahansa renkaan sivupinnalla.

5.   HYVÄKSYNTÄ

| 5.1 | Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyntää varten toimitetun rengastyypin edustava rengaskoko täyttää jäljempänä 6 ja 7 kohdassa esitettävät vaatimukset, kyseiselle rengastyypille on myönnettävä hyväksyntä. |
| --- | --- |

5.1

Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyntää varten toimitetun rengastyypin edustava rengaskoko täyttää jäljempänä 6 ja 7 kohdassa esitettävät vaatimukset, kyseiselle rengastyypille on myönnettävä hyväksyntä.

| 5.2 | Hyväksytylle rengastyypille on annettava hyväksyntänumero. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle rengastyypille. |
| --- | --- |

5.2

Hyväksytylle rengastyypille on annettava hyväksyntänumero. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle rengastyypille.

| 5.3 | Tämän säännön mukaisesta rengastyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

5.3

Tämän säännön mukaisesta rengastyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella.

| 5.3.1 | Renkaanvalmistajat voivat hakea tyyppihyväksynnän laajentamista muiden rengastyyppiin sovellettavien sääntöjen vaatimusten mukaisesti. Siinä tapauksessa hyväksynnän laajentamista koskevaan hakemukseen on liitettävä jäljennös asianomaisen tyyppihyväksyntäviranomaisen myöntämistä tyyppihyväksyntäilmoituksista. Hyväksynnän laajentamisen voi myöntää vain se tyyppihyväksyntäviranomainen, joka on alun perin hyväksynyt renkaan. |
| --- | --- |

5.3.1

Renkaanvalmistajat voivat hakea tyyppihyväksynnän laajentamista muiden rengastyyppiin sovellettavien sääntöjen vaatimusten mukaisesti. Siinä tapauksessa hyväksynnän laajentamista koskevaan hakemukseen on liitettävä jäljennös asianomaisen tyyppihyväksyntäviranomaisen myöntämistä tyyppihyväksyntäilmoituksista. Hyväksynnän laajentamisen voi myöntää vain se tyyppihyväksyntäviranomainen, joka on alun perin hyväksynyt renkaan.

| 5.3.1.1 | Kun hyväksynnälle on myönnetty laajennus ja ilmoituslomakkeeseen (ks. tämän säännön liite 1) lisätään osoitus muiden sääntöjen vaatimusten täyttymisestä, ilmoituslomakkeessa annettuun hyväksyntänumeroon on lisättävä loppuliitteet, joilla ilmoitetaan ne säännöt ja tekniset vaatimukset, jotka kuuluvat laajennetun hyväksynnän piiriin. Jokaisen loppuliitteen osalta ilmoituslomakkeen 9 kohtaan on lisättävä kyseiset tyyppihyväksyntänumerot ja säännön numero. |
| --- | --- |

5.3.1.1

Kun hyväksynnälle on myönnetty laajennus ja ilmoituslomakkeeseen (ks. tämän säännön liite 1) lisätään osoitus muiden sääntöjen vaatimusten täyttymisestä, ilmoituslomakkeessa annettuun hyväksyntänumeroon on lisättävä loppuliitteet, joilla ilmoitetaan ne säännöt ja tekniset vaatimukset, jotka kuuluvat laajennetun hyväksynnän piiriin. Jokaisen loppuliitteen osalta ilmoituslomakkeen 9 kohtaan on lisättävä kyseiset tyyppihyväksyntänumerot ja säännön numero.

| 5.3.1.2 | Etuliitteellä on ilmoitettava renkaan ominaisuuksia koskeviin vaatimuksiin liittyvä sovellettavan säännön muutossarja. Esimerkiksi etuliite 02S2 kertoo, että kyseessä on toinen muutossarja, joka koskee vierintämelua vaiheessa 2, ja etuliite 02S1WR1 ilmoittaa, että kyseessä on toinen muutossarja, joka koskee vierintämelua vaiheessa 1 ja märkäpitoa ja vierintävastusta vaiheessa 1 (vaiheet 1 ja 2 on määritelty kohdassa 6.1). Muutossarjaa ei tarvitse ilmoittaa, jos sääntö on alkuperäisessä muodossaan. |
| --- | --- |

5.3.1.2

Etuliitteellä on ilmoitettava renkaan ominaisuuksia koskeviin vaatimuksiin liittyvä sovellettavan säännön muutossarja. Esimerkiksi etuliite 02S2 kertoo, että kyseessä on toinen muutossarja, joka koskee vierintämelua vaiheessa 2, ja etuliite 02S1WR1 ilmoittaa, että kyseessä on toinen muutossarja, joka koskee vierintämelua vaiheessa 1 ja märkäpitoa ja vierintävastusta vaiheessa 1 (vaiheet 1 ja 2 on määritelty kohdassa 6.1). Muutossarjaa ei tarvitse ilmoittaa, jos sääntö on alkuperäisessä muodossaan.

| 5.3.2 | Seuraavat loppuliitteet on jo varattu tiettyjen renkaiden suorituskykyä koskevien sääntöjen tunnisteiksi:






  S | ilmaisee renkaiden vierintämelua koskevien vaatimusten täyttymistä, |
| --- | --- | --- |
| W | ilmaisee renkaiden märkäpitoa koskevien vaatimusten täyttymistä, |
| R | ilmaisee renkaiden vierintävastusta koskevien vaatimusten täyttymistä. |

5.3.2

Seuraavat loppuliitteet on jo varattu tiettyjen renkaiden suorituskykyä koskevien sääntöjen tunnisteiksi:

S

ilmaisee renkaiden vierintämelua koskevien vaatimusten täyttymistä,

W

ilmaisee renkaiden märkäpitoa koskevien vaatimusten täyttymistä,

R

ilmaisee renkaiden vierintävastusta koskevien vaatimusten täyttymistä.

Koska vierintämelua ja vierintävastusta koskevien vaatimusten soveltamiselle on 6.1 ja 6.3 kohdassa määritelty kaksi vaihetta, tunnusten S ja R jälkeen merkitään joko 1 tai 2 sen mukaan, kumman vaiheen vaatimusten vastaavuutta tarkoitetaan.

| 5.4 | Jokaiseen tämän säännön nojalla tyyppihyväksynnän saaneeseen rengaskokoon merkitään 4.3 kohdassa tarkoitettuun tilaan 4.4 kohdan vaatimusten mukaisesti kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista:






  5.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (12) ympyrän sisällä ja |
| --- | --- | --- |

5.4

Jokaiseen tämän säännön nojalla tyyppihyväksynnän saaneeseen rengaskokoon merkitään 4.3 kohdassa tarkoitettuun tilaan 4.4 kohdan vaatimusten mukaisesti kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista:

5.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (12) ympyrän sisällä ja

| 5.4.2 | hyväksyntänumero, joka on sijoitettava 5.4.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän lähelle ja joko E-kirjaimen ylä- tai alapuolelle taikka sen vasemmalle tai oikealle puolelle, |
| --- | --- |

5.4.2

hyväksyntänumero, joka on sijoitettava 5.4.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän lähelle ja joko E-kirjaimen ylä- tai alapuolelle taikka sen vasemmalle tai oikealle puolelle,

| 5.4.3 | loppuliite (loppuliitteet) ja mahdollisen sovellettavan muutossarjan tunniste sellaisena kuin se määritellään ilmoituslomakkeessa.
  Merkinnässä voidaan käyttää jotakin seuraavista loppuliitteistä tai mitä tahansa niiden yhdistelmää:






  S1 | vierintämelu vaiheessa 1 |
| --- | --- | --- |
| S2 | vierintämelu vaiheessa 2 |
| W | märkäpito |
| R1 | vierintävastus vaiheessa 1 |
| R2 | vierintävastus vaiheessa 2 |

5.4.3

loppuliite (loppuliitteet) ja mahdollisen sovellettavan muutossarjan tunniste sellaisena kuin se määritellään ilmoituslomakkeessa.

Merkinnässä voidaan käyttää jotakin seuraavista loppuliitteistä tai mitä tahansa niiden yhdistelmää:

S1

vierintämelu vaiheessa 1

S2

vierintämelu vaiheessa 2

W

märkäpito

R1

vierintävastus vaiheessa 1

R2

vierintävastus vaiheessa 2

Loppuliitteet on sijoitettava hyväksyntänumeron oikealle puolelle tai sen alle, jos ne kuuluvat alkuperäiseen hyväksyntään.

Jos hyväksyntää laajennetaan säännön nro 30 tai 54 mukaisesti myönnetyn hyväksynnän jälkeen, loppuliitteen tai loppuliitteiden yhdistelmän eteen on sijoitettava plusmerkki ”+” ja säännön nro 117 muutossarjaa osoittava merkintä sen merkiksi, että kyseessä on hyväksynnän laajennus.

Jos laajennetaan säännön nro 117 mukaisesti myönnettyä alkuperäistä hyväksyntää, plusmerkki ”+” on sijoitettava alkuperäisen hyväksynnän loppuliitteen tai loppuliitteiden yhdistelmän ja laajennukseen kuuluvan loppuliitteen tai loppuliitteiden yhdistelmän väliin.

| 5.4.4 | Jos renkaan sivupinnoille merkitään hyväksyntänumeron loppuliitteet, renkaaseen ei tarvitse merkitä lisäksi niiden sääntöjen vaatimusten noudattamista ilmaisevaa tyyppihyväksyntänumeroa, joihin loppuliite viittaa 5.3.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.4.4

Jos renkaan sivupinnoille merkitään hyväksyntänumeron loppuliitteet, renkaaseen ei tarvitse merkitä lisäksi niiden sääntöjen vaatimusten noudattamista ilmaisevaa tyyppihyväksyntänumeroa, joihin loppuliite viittaa 5.3.2 kohdan mukaisesti.

| 5.5 | Jos rengas täyttää tämän säännön mukaisen hyväksynnän myöntäneessä maassa sopimukseen liitetyn yhden tai usean muun säännön mukaiset tyyppihyväksyntävaatimukset, 5.4.1 kohdassa määriteltyä tunnusta ei tarvitse toistaa. Siinä tapauksessa kaikkien niiden sääntöjen numerot ja tunnukset, joiden nojalla on myönnetty hyväksyntä siinä maassa, joka on myöntänyt tämän säännön mukaisen hyväksynnän, on merkittävä 5.4.1 kohdassa määritellyn tunnuksen viereen. |
| --- | --- |

5.5

Jos rengas täyttää tämän säännön mukaisen hyväksynnän myöntäneessä maassa sopimukseen liitetyn yhden tai usean muun säännön mukaiset tyyppihyväksyntävaatimukset, 5.4.1 kohdassa määriteltyä tunnusta ei tarvitse toistaa. Siinä tapauksessa kaikkien niiden sääntöjen numerot ja tunnukset, joiden nojalla on myönnetty hyväksyntä siinä maassa, joka on myöntänyt tämän säännön mukaisen hyväksynnän, on merkittävä 5.4.1 kohdassa määritellyn tunnuksen viereen.

| 5.6 | Tämän säännön liitteessä 2 esitetään hyväksyntämerkkien malleja. |
| --- | --- |

5.6

Tämän säännön liitteessä 2 esitetään hyväksyntämerkkien malleja.

6.   VAATIMUKSET

6.1   Tämän säännön liitteessä 3 kuvaillun menetelmän mukaisesti mitatut vierintämelun raja-arvot

6.1.1   C1-luokan renkaiden vierintämelu ei saa ylittää jäljempänä esitettyjä kutakin vaihetta koskevia arvoja. Arvot viittaavat säännön nro 30 kohdassa 2.17.1.1 tarkoitettuun poikkileikkauksen nimellisleveyteen:

| Vaihe 1 |
| --- |
| Poikkileikkauksen nimellisleveys | Raja-arvo dB(A) |
| enintään 145 | 72 |
| yli 145 ja enintään 165 | 73 |
| yli 165 ja enintään 185 | 74 |
| yli 185 ja enintään 215 | 75 |
| yli 215 | 76 |
| Edellä esitettyjä raja-arvoja on korotettava 1 dB(A):lla, kun kyseessä ovat vahvistetut renkaat, ja 2 dB(A):lla, kun kyseessä ovat erikoisrenkaat. |

Vaihe 1

Poikkileikkauksen nimellisleveys

Raja-arvo dB(A)

enintään 145

72

yli 145 ja enintään 165

73

yli 165 ja enintään 185

74

yli 185 ja enintään 215

75

yli 215

76

Edellä esitettyjä raja-arvoja on korotettava 1 dB(A):lla, kun kyseessä ovat vahvistetut renkaat, ja 2 dB(A):lla, kun kyseessä ovat erikoisrenkaat.

| Vaihe 2 |
| --- |
| Poikkileikkauksen nimellisleveys | Raja-arvo dB(A) |
| enintään 185 | 70 |
| yli 185 ja enintään 245 | 71 |
| yli 245 ja enintään 275 | 72 |
| yli 275 | 74 |
| Edellä esitettyjä raja-arvoja on korotettava 1 dB(A):lla, kun kyseessä ovat talvirenkaat tai vahvistetut renkaat tai jokin näiden luokitusten yhdistelmä. |

Vaihe 2

Poikkileikkauksen nimellisleveys

Raja-arvo dB(A)

enintään 185

70

yli 185 ja enintään 245

71

yli 245 ja enintään 275

72

yli 275

74

Edellä esitettyjä raja-arvoja on korotettava 1 dB(A):lla, kun kyseessä ovat talvirenkaat tai vahvistetut renkaat tai jokin näiden luokitusten yhdistelmä.

6.1.2   C2-luokan renkaiden vierintämelun arvo käyttöluokan (ks. 2.1 kohta) mukaan ei saa olla suurempi kuin seuraavassa esitetty kutakin vaihetta koskeva arvo:

| Vaihe 1 |
| --- |
| Käyttöluokka | Raja-arvo dB(A) |
| Tavallinen rengas | 75 |
| Talvirengas (13) | 77 |
| Erikoisrengas | 78 |

Vaihe 1

Käyttöluokka

Raja-arvo dB(A)

Tavallinen rengas

75

Talvirengas (13)

77

Erikoisrengas

78

| Vaihe 2 |
| --- |
| Käyttöluokka | Raja-arvo dB(A) |
| Tavallinen rengas | 72 |
| Talvirengas | 73 |
| Erikoisrengas | 74 |
| Kun kyseessä on vetorengas, edellä esitettyjä arvoja on korotettava 1 dB(A):lla, kun käyttöluokka on tavallinen tai erikoisrengas, ja 2 dB(A):lla, kun käyttöluokka on talvirengas. |

Vaihe 2

Käyttöluokka

Raja-arvo dB(A)

Tavallinen rengas

72

Talvirengas

73

Erikoisrengas

74

Kun kyseessä on vetorengas, edellä esitettyjä arvoja on korotettava 1 dB(A):lla, kun käyttöluokka on tavallinen tai erikoisrengas, ja 2 dB(A):lla, kun käyttöluokka on talvirengas.

6.1.3   C3-luokan renkaiden vierintämelun arvo käyttöluokan (ks. 2.1 kohta) mukaan ei saa olla suurempi kuin seuraavassa esitetty kutakin vaihetta koskeva arvo:

| Vaihe 1 |
| --- |
| Käyttöluokka | Raja-arvo dB(A) |
| Tavallinen rengas | 76 |
| Talvirengas (14) | 78 |
| Erikoisrengas | 79 |

Vaihe 1

Käyttöluokka

Raja-arvo dB(A)

Tavallinen rengas

76

Talvirengas (14)

78

Erikoisrengas

79

| Vaihe 2 |
| --- |
| Käyttöluokka | Raja-arvo dB(A) |
| Tavallinen rengas | 73 |
| Talvirengas | 74 |
| Erikoisrengas | 75 |
| Vetorenkaiden osalta edellä esitettyjä raja-arvoja on korotettava 2 dB(A):lla. |

Vaihe 2

Käyttöluokka

Raja-arvo dB(A)

Tavallinen rengas

73

Talvirengas

74

Erikoisrengas

75

Vetorenkaiden osalta edellä esitettyjä raja-arvoja on korotettava 2 dB(A):lla.

6.2   Märkäpito määritellään menettelyllä, jossa verrataan joko kitkakertoimen huippuarvoa (PBFC) tai keskimääräistä täysin kehittynyttä hidastuvuutta (MFDD) vakiomuotoisella vertailurenkaalla (SRTT) mitattuihin arvoihin. Suhteellinen suorituskyky esitetään märkäpitoindeksinä (G).

6.2.1   C1-luokan renkaiden on täytettävä seuraavat vaatimukset testattuna jommallakummalla tämän säännön liitteessä 5 esitetyllä menetelmällä.

| Käyttöluokka | Märkäpitoindeksi (G) |
| --- | --- |
| Talvirengas, jonka nopeustunnus (Q tai alempi, pois luettuna H) osoittaa, että suurin sallittu nopeus on enintään 160 km/h | ≥ 0,9 |
| Talvirengas, jonka nopeusmerkintä (R tai korkeampi, mukaan luettuna H) osoittaa, että suurin sallittu nopeus on suurempi kuin 160 km/h | ≥ 1,0 |
| Tavallinen (maantie-)rengas | ≥ 1,1 |

Käyttöluokka

Märkäpitoindeksi (G)

Talvirengas, jonka nopeustunnus (Q tai alempi, pois luettuna H) osoittaa, että suurin sallittu nopeus on enintään 160 km/h

≥ 0,9

Talvirengas, jonka nopeusmerkintä (R tai korkeampi, mukaan luettuna H) osoittaa, että suurin sallittu nopeus on suurempi kuin 160 km/h

≥ 1,0

Tavallinen (maantie-)rengas

≥ 1,1

6.3   Tämän säännön liitteessä 6 kuvaillun menetelmän mukaisesti mitatut vierintävastuskertoimen raja-arvot

6.3.1   Vierintävastuskertoimen enimmäisarvot vaiheessa 1 (yksikkö N/kN vastaa yksikköä kg/tonni):

| Rengasluokka | Enimmäisarvo (N/kN) |
| --- | --- |
| C1 | 12,0 |
| C2 | 10,5 |
| C3 | 8,0 |
| Talvirenkaiden osalta raja-arvoja on korotettava 1 N/kN. |

Rengasluokka

Enimmäisarvo (N/kN)

C1

12,0

C2

10,5

C3

8,0

Talvirenkaiden osalta raja-arvoja on korotettava 1 N/kN.

6.3.2   Vierintävastuskertoimen enimmäisarvot vaiheessa 2 (yksikkö N/kN vastaa yksikköä kg/tonni):

| Rengasluokka | Enimmäisarvo (N/kN) |
| --- | --- |
| C1 | 10,5 |
| C2 | 9,0 |
| C3 | 6,5 |
| Talvirenkaiden osalta raja-arvoja on korotettava 1 N/kN. |

Rengasluokka

Enimmäisarvo (N/kN)

C1

10,5

C2

9,0

C3

6,5

Talvirenkaiden osalta raja-arvoja on korotettava 1 N/kN.

6.4   Jotta rengas voidaan luokitella ”talvirenkaaksi”, sen on täytettävä suorituskykyvaatimukset, jotka perustuvat testimenetelmään, jossa tarkasteltavan ehdokasrenkaan

| a) | jarrutustestissä saatua keskimääräistä täysin kehittynyttä hidastuvuutta (MFDD) |
| --- | --- |

a)

jarrutustestissä saatua keskimääräistä täysin kehittynyttä hidastuvuutta (MFDD)

| b) | tai vaihtoehtoisesti vetotestissä saatua vetovoimaa |
| --- | --- |

b)

tai vaihtoehtoisesti vetotestissä saatua vetovoimaa

| c) | tai vaihtoehtoisesti kiihdytystestissä saatua keskimääräistä täysin kehittynyttä kiihtyvyyttä (15) verrataan vakiomuotoisen vertailurenkaan vastaavaan arvoon. |
| --- | --- |

c)

tai vaihtoehtoisesti kiihdytystestissä saatua keskimääräistä täysin kehittynyttä kiihtyvyyttä (15) verrataan vakiomuotoisen vertailurenkaan vastaavaan arvoon.

Suhteellinen suorituskyky esitetään talviominaisuusindeksinä.

6.4.1   Talviominaisuuksiin liittyvät suorituskykyvaatimukset

6.4.1.1   C1- ja C2-luokan renkaat

Talviominaisuusindeksin vähimmäisarvot laskettuna liitteessä 7 kuvaillulla menetelmällä ja verrattuna vakiomuotoiseen vertailurenkaaseen ovat seuraavat:

| Rengasluokka | Talviominaisuusindeksi (jarrutus lumella -menetelmä) (16) | Talviominaisuusindeksi (luisto–veto -menetelmä) (17) |
| --- | --- | --- |
| C1 | 1,07 | 1,10 |
| C2 | Ei sovelleta | 1,10 |

Rengasluokka

Talviominaisuusindeksi (jarrutus lumella -menetelmä) (16)

Talviominaisuusindeksi (luisto–veto -menetelmä) (17)

C1

1,07

1,10

C2

Ei sovelleta

1,10

6.5   Jotta rengas voitaisiin luokitella vetorenkaaksi, sen on täytettävä ainakin yksi 6.5.1 kohdan vaatimuksista.

6.5.1   Renkaan kulutuspinnassa on oltava vähintään kaksi kehänsuuntaista ulkonemaa, jotka kukin koostuvat vähintään 30 palamaisesta osasta, joiden välissä on ura ja/tai rako, jonka syvyys on vähintään puolet kulutuspinnan syvyydestä. Fysikaaliselle testille vaihtoehtoisen menettelyn käyttö tulee mahdolliseksi myöhemmin, kun sääntöä muutetaan sisällyttämällä siihen viittaus asianmukaisiin testausmenetelmiin ja raja-arvoihin.

6.6   Jotta rengas voitaisiin luokitella erikoisrenkaaksi, siinä on oltava palakuvioinen kulutuspinta, jossa palat ovat suurempia ja niiden väliset urat leveämpiä kuin tavallisissa renkaissa ja kulutuspinnalla on oltava seuraavat ominaisuudet:

| | C1-luokan renkaat: kulutuspinnan urasyvyys ≥11 mm ja urasuhde ≥ 35 prosenttia |
| --- | --- |

C1-luokan renkaat: kulutuspinnan urasyvyys ≥11 mm ja urasuhde ≥ 35 prosenttia

| | C2-luokan renkaat: kulutuspinnan urasyvyys ≥ 11 mm ja urasuhde ≥ 35 prosenttia |
| --- | --- |

C2-luokan renkaat: kulutuspinnan urasyvyys ≥ 11 mm ja urasuhde ≥ 35 prosenttia

| | C3-luokan renkaat: kulutuspinnan urasyvyys ≥ 16 mm ja urasuhde ≥ 35 prosenttia |
| --- | --- |

C3-luokan renkaat: kulutuspinnan urasyvyys ≥ 16 mm ja urasuhde ≥ 35 prosenttia

6.7   Jotta rengas voitaisiin luokitella ammattikäyttöön tarkoitetuksi maastorenkaaksi, sillä on oltava seuraavat ominaisuudet:

| a) | C1- ja C2-luokan renkaat:






  i) | kulutuspinnan urasyvyys ≥ 11 mm |
| --- | --- | --- |

a)

C1- ja C2-luokan renkaat:

i)

kulutuspinnan urasyvyys ≥ 11 mm

| ii) | urasuhde ≥ 35 prosenttia |
| --- | --- |

ii)

urasuhde ≥ 35 prosenttia

| iii) | nopeusluokka ≤ Q |
| --- | --- |

iii)

nopeusluokka ≤ Q

| b) | C3-luokan renkaat:






  i) | kulutuspinnan urasyvyys ≥ 16 mm |
| --- | --- | --- |

b)

C3-luokan renkaat:

i)

kulutuspinnan urasyvyys ≥ 16 mm

| ii) | urasuhde ≥ 35 prosenttia |
| --- | --- |

ii)

urasuhde ≥ 35 prosenttia

| iii) | nopeusluokka ≤ K |
| --- | --- |

iii)

nopeusluokka ≤ K

7.   ILMARENGASTYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

| 7.1 | Kaikki rengastyypin muutokset, jotka saattavat vaikuttaa tämän säännön mukaisesti hyväksyttyihin ominaisuuksiin, on ilmoitettava rengastyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Viranomainen voi tämän jälkeen






  7.1.1 | joko katsoa, ettei muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta hyväksyttyihin ominaisuuksiin ja että rengas täyttää edelleen tämän säännön vaatimukset, |
| --- | --- | --- |

7.1

Kaikki rengastyypin muutokset, jotka saattavat vaikuttaa tämän säännön mukaisesti hyväksyttyihin ominaisuuksiin, on ilmoitettava rengastyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Viranomainen voi tämän jälkeen

7.1.1

joko katsoa, ettei muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta hyväksyttyihin ominaisuuksiin ja että rengas täyttää edelleen tämän säännön vaatimukset,

| 7.1.2 | tai vaatia lisää näytekappaleita testattavaksi tai vaatia uusia testausselosteita nimetyltä tekniseltä tutkimuslaitokselta. |
| --- | --- |

7.1.2

tai vaatia lisää näytekappaleita testattavaksi tai vaatia uusia testausselosteita nimetyltä tekniseltä tutkimuslaitokselta.

| 7.1.3 | Hyväksynnän vahvistamisesta tai epäämisestä sekä muutoksista on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille noudattaen 5.3 kohdassa tarkoitettua menettelyä. |
| --- | --- |

7.1.3

Hyväksynnän vahvistamisesta tai epäämisestä sekä muutoksista on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille noudattaen 5.3 kohdassa tarkoitettua menettelyä.

| 7.1.4 | Hyväksynnän laajennuksen myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajennukselle sarjanumero, joka on esitettävä ilmoituslomakkeessa. |
| --- | --- |

7.1.4

Hyväksynnän laajennuksen myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajennukselle sarjanumero, joka on esitettävä ilmoituslomakkeessa.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksen 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) mukaisia ja täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 8.1 | Tämän säännön nojalla hyväksytyt renkaat on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksytyn rengastyypin ominaisuuksia ja täyttävät edellä 6 kohdassa asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

8.1

Tämän säännön nojalla hyväksytyt renkaat on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksytyn rengastyypin ominaisuuksia ja täyttävät edellä 6 kohdassa asetetut vaatimukset.

| 8.2 | Edellä 8.1 kohdassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuuden todentamiseksi otetaan sarjatuotannosta sattumanvaraisesti näyte renkaista, joissa on tässä säännössä vaadittu hyväksymismerkintä. Tuotannon vaatimustenmukaisuus tarkistetaan tavallisesti vähintään kahden vuoden välein.






  8.2.1 | Tämän säännön 6.2 kohdan mukaisia hyväksyntöjä koskevat tarkastukset on tehtävä samalla menettelyllä (ks. säännön liite 5), jota on noudatettu alkuperäisessä hyväksynnässä, ja tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistuttava siitä, että kaikki hyväksytyn tyypin mukaiset renkaat täyttävät hyväksynnälle asetetut vaatimukset. Arvioinnin on perustuttava rengastyypin tuotantomäärään kussakin tuotantolaitoksessa, ja siinä on otettava huomioon valmistajan soveltamat laadunhallintajärjestelmät. Jos testausmenettelyssä testataan useita renkaita samanaikaisesti – esimerkiksi jos neljän renkaan sarjan märkäpito testataan tämän säännön liitteessä 5 esitetyn vakiomenettelyn mukaisesti – sarjaa on pidettävä yhtenä yksikkönä testattavien renkaiden määrän laskennassa. |
| --- | --- | --- |

8.2

Edellä 8.1 kohdassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuuden todentamiseksi otetaan sarjatuotannosta sattumanvaraisesti näyte renkaista, joissa on tässä säännössä vaadittu hyväksymismerkintä. Tuotannon vaatimustenmukaisuus tarkistetaan tavallisesti vähintään kahden vuoden välein.

8.2.1

Tämän säännön 6.2 kohdan mukaisia hyväksyntöjä koskevat tarkastukset on tehtävä samalla menettelyllä (ks. säännön liite 5), jota on noudatettu alkuperäisessä hyväksynnässä, ja tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistuttava siitä, että kaikki hyväksytyn tyypin mukaiset renkaat täyttävät hyväksynnälle asetetut vaatimukset. Arvioinnin on perustuttava rengastyypin tuotantomäärään kussakin tuotantolaitoksessa, ja siinä on otettava huomioon valmistajan soveltamat laadunhallintajärjestelmät. Jos testausmenettelyssä testataan useita renkaita samanaikaisesti – esimerkiksi jos neljän renkaan sarjan märkäpito testataan tämän säännön liitteessä 5 esitetyn vakiomenettelyn mukaisesti – sarjaa on pidettävä yhtenä yksikkönä testattavien renkaiden määrän laskennassa.

| 8.3 | Tuotannon on katsottava olevan tämän säännön vaatimusten mukaista, jos mitatut melutasot ovat edellä 6.1 kohdassa esitettyjen raja-arvojen mukaiset niin, että sarjatuotannossa esiintyvien vaihtelujen vuoksi sallitaan + 1 dB(A):n suuruinen poikkeama. |
| --- | --- |

8.3

Tuotannon on katsottava olevan tämän säännön vaatimusten mukaista, jos mitatut melutasot ovat edellä 6.1 kohdassa esitettyjen raja-arvojen mukaiset niin, että sarjatuotannossa esiintyvien vaihtelujen vuoksi sallitaan + 1 dB(A):n suuruinen poikkeama.

| 8.4 | Tuotannon on katsottava olevan tämän säännön vaatimusten mukaista, jos mitatut meluarvot ovat edellä 6.3 kohdassa esitettyjen raja-arvojen mukaiset niin, että sarjatuotannossa esiintyvien vaihtelujen vuoksi sallitaan + 0,3 N/kN:n suuruinen poikkeama. |
| --- | --- |

8.4

Tuotannon on katsottava olevan tämän säännön vaatimusten mukaista, jos mitatut meluarvot ovat edellä 6.3 kohdassa esitettyjen raja-arvojen mukaiset niin, että sarjatuotannossa esiintyvien vaihtelujen vuoksi sallitaan + 0,3 N/kN:n suuruinen poikkeama.

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 9.1 | Rengastyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 8 kohdan vaatimukset eivät täyty tai jos jokin rengastyyppiä edustava rengas ylittää 8.3 tai 8.4 kohdassa määrätyt raja-arvot. |
| --- | --- |

9.1

Rengastyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 8 kohdan vaatimukset eivät täyty tai jos jokin rengastyyppiä edustava rengas ylittää 8.3 tai 8.4 kohdassa määrätyt raja-arvot.

| 9.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

9.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

10.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ilmarengastyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

11.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuksen osapuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten nimet ja osoitteet sekä sen tyyppihyväksyntäviranomaisen nimi ja osoite, joka myöntää hyväksynnät ja jolle toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

12.   SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET

| 12.1 | Tämän säännön muutossarjan 02 voimaantulopäivästä alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön perustuvaa rengastyypin ECE-hyväksyntää, jos kyseinen rengas täyttää muutossarjan 02 vaatimukset, mukaan luettuina 6.1.1–6.1.3 kohdassa vahvistetut vierintämelua koskevat vaiheen 1 tai vaiheen 2 vaatimukset, 6.2.1 kohdassa vahvistetut märkäpitoa koskevat vaatimukset sekä 6.3.1 tai 6.3.2 kohdassa vahvistetut vierintävastusta koskevat vaiheen 1 tai vaiheen 2 vaatimukset. |
| --- | --- |

12.1

Tämän säännön muutossarjan 02 voimaantulopäivästä alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön perustuvaa rengastyypin ECE-hyväksyntää, jos kyseinen rengas täyttää muutossarjan 02 vaatimukset, mukaan luettuina 6.1.1–6.1.3 kohdassa vahvistetut vierintämelua koskevat vaiheen 1 tai vaiheen 2 vaatimukset, 6.2.1 kohdassa vahvistetut märkäpitoa koskevat vaatimukset sekä 6.3.1 tai 6.3.2 kohdassa vahvistetut vierintävastusta koskevat vaiheen 1 tai vaiheen 2 vaatimukset.

| 12.2 | Alkaen 1 päivästä marraskuuta 2012 tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on evättävä ECE-hyväksyntä, jos rengastyyppi, jolle hyväksyntää haetaan, ei täytä tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02. Lisäksi sopimuspuolten on evättävä ECE-hyväksyntä, jos 6.1.1–6.1.3 kohdassa vahvistetut vierintämelua koskevat vaiheen 2 vaatimukset, 6.2.1 kohdassa vahvistetut märkäpitoa koskevat vaatimukset sekä 6.3.1 kohdassa vahvistetut vierintävastusta koskevat vaiheen 1 vaatimukset eivät täyty. |
| --- | --- |

12.2

Alkaen 1 päivästä marraskuuta 2012 tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on evättävä ECE-hyväksyntä, jos rengastyyppi, jolle hyväksyntää haetaan, ei täytä tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02. Lisäksi sopimuspuolten on evättävä ECE-hyväksyntä, jos 6.1.1–6.1.3 kohdassa vahvistetut vierintämelua koskevat vaiheen 2 vaatimukset, 6.2.1 kohdassa vahvistetut märkäpitoa koskevat vaatimukset sekä 6.3.1 kohdassa vahvistetut vierintävastusta koskevat vaiheen 1 vaatimukset eivät täyty.

| 12.3 | Alkaen 1 päivästä marraskuuta 2014 tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat evätä sellaisen renkaan myynnin tai käyttöönoton, joka ei täytä tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02, ja joka ei täytä 6.2 kohdassa vahvistettuja märkäpitoa koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

12.3

Alkaen 1 päivästä marraskuuta 2014 tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat evätä sellaisen renkaan myynnin tai käyttöönoton, joka ei täytä tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02, ja joka ei täytä 6.2 kohdassa vahvistettuja märkäpitoa koskevia vaatimuksia.

| 12.4 | Alkaen 1 päivästä marraskuuta 2016 tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on evättävä sellaisen rengastyypin ECE-hyväksyntä, joka ei täytä tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02, ja joka ei täytä 6.3.2 kohdassa vahvistettuja vierintävastusta koskevia vaiheen 2 vaatimuksia. |
| --- | --- |

12.4

Alkaen 1 päivästä marraskuuta 2016 tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on evättävä sellaisen rengastyypin ECE-hyväksyntä, joka ei täytä tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02, ja joka ei täytä 6.3.2 kohdassa vahvistettuja vierintävastusta koskevia vaiheen 2 vaatimuksia.

| 12.5 | Alkaen 1 päivästä marraskuuta 2016 tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat evätä sellaisen renkaan myynnin tai käyttöönoton, joka ei täytä tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02, ja joka ei täytä 6.1.1–6.1.3 kohdassa vahvistettuja vierintämelua koskevia vaiheen 2 vaatimuksia. |
| --- | --- |

12.5

Alkaen 1 päivästä marraskuuta 2016 tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat evätä sellaisen renkaan myynnin tai käyttöönoton, joka ei täytä tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02, ja joka ei täytä 6.1.1–6.1.3 kohdassa vahvistettuja vierintämelua koskevia vaiheen 2 vaatimuksia.

| 12.6 | Seuraavassa annetuista päivämääristä alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat evätä sellaisen renkaan myynnin tai käyttöönoton, joka ei täytä tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02, ja joka ei täytä 6.3.1 kohdassa vahvistettuja vierintävastusta koskevia vaiheen 1 vaatimuksia.






  Rengasluokka | Päivämäärä |
| --- | --- | --- |
| C1, C2 | l. marraskuuta 2014 |
| C3 | l. marraskuuta 2016 |

12.6

Seuraavassa annetuista päivämääristä alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat evätä sellaisen renkaan myynnin tai käyttöönoton, joka ei täytä tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02, ja joka ei täytä 6.3.1 kohdassa vahvistettuja vierintävastusta koskevia vaiheen 1 vaatimuksia.

Rengasluokka

Päivämäärä

C1, C2

l. marraskuuta 2014

C3

l. marraskuuta 2016

| 12.7 | Seuraavassa annetuista päivämääristä alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat evätä sellaisen renkaan myynnin tai käyttöönoton, joka ei täytä tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02, ja joka ei täytä 6.3.2 kohdassa vahvistettuja vierintävastusta koskevia vaiheen 2 vaatimuksia.






  Rengasluokka | Päivämäärä |
| --- | --- | --- |
| C1, C2 | l. marraskuuta 2018 |
| C3 | 1. marraskuuta 2020 |

12.7

Seuraavassa annetuista päivämääristä alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat evätä sellaisen renkaan myynnin tai käyttöönoton, joka ei täytä tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02, ja joka ei täytä 6.3.2 kohdassa vahvistettuja vierintävastusta koskevia vaiheen 2 vaatimuksia.

Rengasluokka

Päivämäärä

C1, C2

l. marraskuuta 2018

C3

1. marraskuuta 2020

---

(1)  Sellaisina kuin ne määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.2) 2 kohdassa.

(2)  Luokan C1 renkaat vastaavat standardissa ISO 4000-1:2010 tarkoitettua henkilöauton rengasta (”passenger car tyre”).

(3)  Kansainvälisen SI-mittayksikköjärjestelmän yksikkö, jota yleensä käytetään vierintävastuksen ilmaisemiseksi, on newtonmetriä metriä kohti, mikä vastaa vastusvoimaa newtoneina.

(4)  Vierintävastus ilmoitetaan newtoneina ja kuormitus kilonewtoneina. Vierintävastuskerroin on yksikötön.

(5)  Uuden renkaan määritelmää tarvitaan, jotta voidaan vähentää renkaan vanhenemisesta aiheutuvaa mahdollista tietojen hajontaa.

(6)  Hyväksytty testausmenettely on sallittua toistaa.

(7)  Yksi esimerkki laitteiston käyttäytymisestä on ryömintä.

(8)  Pyörivä kappale voi olla esimerkiksi rengasasennelma tai rumpu.

(9)  Mittauksen uusittavuus σm estimoidaan mittaamalla yhdellä renkaalla n kertaa (n ≥ 3) liitteessä 6 olevan 4 kohdan mukainen menettely kokonaisuudessaan seuraavasti:

Formula

jossa:

| j | = | laskuri 1–n, joka osoittaa kunkin mittauksen toistojen määrän tietyn renkaan osalta |
| --- | --- | --- |
| n | = | rengasmittausten toistojen määrä (n ≥ 3). |

j

=

laskuri 1–n, joka osoittaa kunkin mittauksen toistojen määrän tietyn renkaan osalta

n

=

rengasmittausten toistojen määrä (n ≥ 3).

(10)  Joitakin näistä vaatimuksista voidaan määritellä erikseen säännössä nro 30 tai 54.

(11)  Merkinnän vähimmäiskorkeus: ks. mitta C säännön nro 54 liitteessä 3.

(12)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3 (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev. 2).

(13)  Raja-arvo koskee myös vain tunnuksella M+S merkittyjä renkaita.

(14)  Raja-arvo koskee myös vain tunnuksella M+S merkittyjä renkait

(15)  Testausmenettelyä kehitellään parhaillaan.

(16)  Ks. tämän säännön liitteessä 7 oleva 3 kohta.

(17)  Ks. tämän säännön liitteessä 7 oleva 2 kohta.

---

LIITE 1

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: (210 × 297 mm))

Image

Image

---

LIITE 2

ESIMERKKEJÄ HYVÄKSYNTÄMERKEISTÄ

Lisäys 1

HYVÄKSYNTÄMERKKIEN SIJOITTELU

(ks. tämän säännön 5.4 kohta)

Säännön nro 117 mukainen hyväksyntämerkki

Esimerkki 1

Image

Yllä olevasta ilmarenkaaseen kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen rengas on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 117 mukaisesti (vain merkintä S2 (vierintämelu vaiheessa 2)) hyväksyntänumerolla 0212345. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä (02) osoittavat, että hyväksyntä on myönnetty tämän säännön muutossarjan 02 vaatimusten mukaisesti.

Esimerkki 2

Image

Yllä olevasta hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen rengas on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 117 mukaisesti (merkintä S1 (vierintämelu vaiheessa 1), W (märkäpito) ja R1 (vierintävastus vaiheessa 1)) hyväksyntänumerolla 0212345. Merkistä käy ilmi, että hyväksyntä koskee ominaisuuksia S1WR1. Hyväksyntänumeron kaksi merkkiä (02) osoittavat, että hyväksyntä on myönnetty tämän säännön muutossarjan 02 vaatimusten mukaisesti.

Lisäys 2

SÄÄNNÖN Nro 117 MUKAINEN HYVÄKSYNTÄ YHDESSÄ SÄÄNNÖN Nro 30 TAI 54 MUKAISEN HYVÄKSYNNÄN KANSSA
   (1)

Esimerkki 1

Image

Yllä olevasta hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen rengas on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 117 mukaisesti (merkintä S2 (vierintämelu vaiheessa 2)) hyväksyntänumerolla 0212345 ja säännön nro 30 mukaisesti hyväksyntänumerolla 0236378. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä (02) osoittavat, että hyväksyntä on myönnetty muutossarjan 02 mukaisesti, ja sääntöön nro 30 on sisältynyt muutossarja 02.

Esimerkki 2

Image

Yllä olevasta hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen rengas on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 117 mukaisesti (merkintä S2WR2 (vierintämelu vaiheessa 2, märkäpito ja vierintävastus vaiheessa 2)) hyväksyntänumerolla 0212345 ja säännön nro 30 mukaisesti hyväksyntänumerolla 0236378. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä (02) osoittavat, että hyväksyntä on myönnetty muutossarjan 02 mukaisesti, ja sääntöön nro 30 on sisältynyt muutossarja 02.

Esimerkki 3

Image

Yllä olevasta hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen rengas on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 117 ja muutossarjan 02 mukaisesti hyväksyntänumerolla 0212345 (merkintä S2) ja säännön nro 54 mukaisesti. Tästä käy ilmi, että hyväksyntä koskee vierintämelua vaiheessa 2 (S2). Säännön nro 117 mukaisen hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa (02) yhdessä merkinnän S2 kanssa kertovat, että ensimmäinen hyväksyntä on myönnetty säännön nro 117 muutossarjan 02 mukaisesti. Säännön nro 54 osalta kaksi ensimmäistä merkkiä (00) kertovat, että sääntö oli alkuperäisessä muodossaan.

Esimerkki 4

Image

Yllä olevasta hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen rengas on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 117 ja muutossarjan 02 mukaisesti hyväksyntänumerolla 0212345 (merkintä S2 R2) ja säännön nro 54 mukaisesti. Tästä käy ilmi, että hyväksyntä koskee vierintämelua vaiheessa 2 (S2) ja vierintävastusta vaiheessa 2 (R2). Säännön nro 117 mukaisen hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa (02) yhdessä merkinnän S2R2 kanssa kertovat, että ensimmäinen hyväksyntä on myönnetty säännön nro 117 muutossarjan 02 mukaisesti. Säännön nro 54 osalta kaksi ensimmäistä merkkiä (00) kertovat, että sääntö oli alkuperäisessä muodossaan.

Lisäys 3

LAAJENNUKSET SÄÄNTÖJEN Nro 117, 30 TAI 54 MUKAISESTI MYÖNNETTYJEN HYVÄKSYNTÖJEN YHDISTÄMISEKSI
   (2)

Esimerkki 1

Image

Yllä olevasta hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen rengas on alun perin hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 30 ja muutossarjan 02 mukaisesti hyväksyntänumerolla 0236378. Merkintä + 02S1 (vierintämelu vaiheessa 1) kertoo, että hyväksyntää on laajennettu säännön nro 117 mukaisesti (muutossarja 02). Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä (02) osoittavat, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 30 mukaisesti (muutossarja 02). Plusmerkistä (+) ilmenee, että ensimmäinen hyväksyntä on myönnetty säännön nro 30 mukaisesti ja hyväksyntää on laajennettu kattamaan säännön nro 117 (muutossarja 02) mukaisesti myönnetyt hyväksynnät, jotka koskevat vierintämelua vaiheessa 1.

Esimerkki 2

Image

Yllä olevasta hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen rengas on alun perin hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 30 ja muutossarjan 02 mukaisesti hyväksyntänumerolla 0236378. Tästä käy ilmi, että hyväksyntä koskee vierintämelua vaiheessa 1 (S1), märkäpitoa (W) ja vierintävastusta vaiheessa 2 (R2). Merkinnästä S1WR2 ja sitä edeltävästä tunnuksesta (02) ilmenee, että hyväksyntää on laajennettu kattamaan sääntö 117 ja sen muutossarja 02. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä (02) osoittavat, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 30 mukaisesti (muutossarja 02). Plusmerkistä (+) ilmenee, että ensimmäinen hyväksyntä on myönnetty säännön nro 30 mukaisesti ja hyväksyntää on laajennettu kattamaan säännön nro 117 (muutossarja 02) mukaisesti myönnetyt hyväksynnät.

Lisäys 4

LAAJENNUKSET SÄÄNNÖN Nro 117 MUKAISESTI MYÖNNETTYJEN HYVÄKSYNTÖJEN YHDISTÄMISEKSI
   (3)

Esimerkki 1

Image

Yllä olevasta hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen rengas on alun perin hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 117 ja muutossarjan 02 mukaisesti hyväksyntänumerolla 0212345. Merkistä käy ilmi, että hyväksyntä koskee märkäpitoa (W). Merkintä S2R2 ja +-merkki sen edessä osoittavat, että hyväksyntää on laajennettu säännön nro 117 mukaisesti koskemaan vierintämelua vaiheessa 2 ja vierintävastusta vaiheessa 2 erillisten todistusten perusteella.

Esimerkki 2

Image

Yllä olevasta hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen rengas on alun perin hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 117 ja muutossarjan 02 mukaisesti hyväksyntänumerolla 0212345. Merkistä ilmenee, että hyväksyntä koskee vierintämelua vaiheessa 1 (S1) ja märkäpitoa (W). Merkintä R1 ja +-merkki sen edessä osoittavat, että hyväksyntää on laajennettu säännön nro 117 mukaisesti koskemaan vierintävastusta vaiheessa 1 erillisten todistusten perusteella.

Esimerkki 3

Image

Yllä olevasta hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen rengas on alun perin hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 117 ja muutossarjan 01 mukaisesti hyväksyntänumerolla 0167890. Merkistä ilmenee, että hyväksyntä koskee vierintämelua vaiheessa 1 (S) ja märkäpitoa (W). Merkintä R1 ja +-merkki sen edessä osoittavat, että hyväksyntää on laajennettu säännön nro 117 muutossarjan 02 mukaisesti koskemaan vierintävastusta vaiheessa 1 erillisten todistusten perusteella.

---

(1)  Säännön nro 54 soveltamisalaan kuuluvien renkaiden hyväksymiseen säännön nro 117 mukaisesti ei tällä hetkellä sisälly märkäpitoa koskevia vaatimuksia.

1

(2)  Säännön nro 54 soveltamisalaan kuuluvien renkaiden hyväksymiseen säännön nro 117 mukaisesti ei tällä hetkellä sisälly märkäpitoa koskevia vaatimuksia.

2

(3)  Säännön nro 54 soveltamisalaan kuuluvien renkaiden hyväksymiseen säännön nro 117 mukaisesti ei tällä hetkellä sisälly märkäpitoa koskevia vaatimuksia.

3

---

LIITE 3

VAIHDE VAPAALLA -TESTAUSMENETELMÄ RENKAIDEN VIERINTÄMELUN MITTAAMISEKSI

0.   JOHDANTO

Tässä menettelyssä eritellään mittausvälineet, -olosuhteet ja -menetelmä testiajoneuvoon asennetun rengassarjan melutason mittaamiseksi ajoneuvon liikkuessa määrätyllä tien pinnalla. Suurin äänenpaineen taso mitataan etäällä sijaitsevilla (”remote-field”) mikrofoneilla ajoneuvon kulkiessa vaihde vapaalla. Vertailunopeuden lopputulos saadaan lineaarisella regressioanalyysillä. Kyseisiä testaustuloksia ei voi verrata vierintämeluun, joka on mitattu kiihdytyksen aikana tai hidastettaessa vauhtia jarruttamalla.

1.   MITTAUSVÄLINEET

1.1   Akustinen mittaus

Melutason mittarin tai vastaavan mittauslaitteen, myös valmistajan suositteleman tuulensuojan, on oltava vähintään kansainvälisen sähkötekniikan toimikunnan (IEC) julkaisun 60651:1979/A1:1993 toisessa painoksessa esitettyä tyyppiä 1 edustavia laitteita koskevien vaatimusten mukainen.

Mittaukset on suoritettava käyttämällä taajuuspainotusta A ja aikapainotusta F.

Käytettäessä järjestelmää, jossa A-painotettua äänitasoa seurataan tietyin väliajoin, lukema on otettava enintään 30 ms:n väliajoin.

1.1.1   Kalibrointi

Kunkin mittaustilanteen alussa ja lopussa koko mittausjärjestelmä on tarkastettava äänen kalibrointilaitteella, joka on vähintään kansainvälisen sähkötekniikan toimikunnan julkaisussa 60942:1988 esitetyn luokan 1 vaatimusten mukainen. Kahden peräkkäisen tarkastuksen lukemien välinen erotus saa olla ilman lisäsäätöä korkeintaan 0,5 dB. Jos tämä arvo ylittyy, edellisen vaatimukset täyttävän tarkastuksen jälkeen saadut mittaustulokset on jätettävä huomiotta.

1.1.2.   Vaatimustenmukaisuus

Kerran vuodessa on tarkistettava, että äänen kalibrointilaite täyttää kansainvälisen sähkötekniikan toimikunnan julkaisussa IEC 60942:1988 asetetut vaatimukset. Vähintään kerran kahdessa vuodessa on tarkistettava, että instrumentointijärjestelmä on kansainvälisen sähkötekniikan toimikunnan julkaisun IEC 60651:1979/A1:1993 toisessa painoksessa asetettujen vaatimusten mukainen. Tarkistukset on tehtävä laboratoriossa, joka on hyväksytty suorittamaan asiaa koskevien standardien mukaisia kalibrointeja.

1.1.3   Mikrofonin sijainti

Mikrofoni (tai mikrofonit) on sijoitettava 7,5 ± 0,05 metrin etäisyydelle testauspaikan viiteviivasta CC' (kuva 1) 1,2 ± 0,02 metrin korkeudelle maanpinnasta. Sen enimmäisherkkyyden akselin on oltava vaakatasossa ja kohtisuoraan ajoneuvon kulkurataa vasten (linja CC').

1.2   Nopeusmittaukset

Ajoneuvon nopeus mitataan välineillä, joiden tarkkuus on ±1 km/h tai sitä parempi, kun ajoneuvon etureuna on saavuttanut linjan PP (kuva 1).

1.3   Lämpötilan mittaukset

Ilman sekä testauspinnan lämpötilan mittaukset ovat pakollisia.

Lämpötilan mittauslaitteiden tarkkuuden on oltava ±1 °C.

1.3.1   Ilman lämpötila

Lämpötila-anturi on sijoitettava esteettömään paikkaan mikrofonin läheisyyteen siten, että se on alttiina ilmavirralle mutta suojattu suoralta auringonpaisteelta. Jälkimmäinen edellytys voidaan toteuttaa millä tahansa varjostavalla suojalla tai vastaavalla laitteella. Anturi on sijoitettava 1,2 ± 0,1 metrin korkeudelle testauspinnan tasosta, jotta voidaan minimoida testauspinnan lämpösäteilyn vaikutus, kun ilmavirrat ovat vähäisiä.

1.3.2   Testauspinnan lämpötila

Lämpötila-anturi on sijoitettava paikkaan, jossa lämpötila vastaa pyörien kulku-uralla vallitsevaa lämpötilaa, mutta se ei saa haitata äänen mittaamista.

Käytettäessä välinettä, jossa on kosketuslämpötila-anturi, pinnan ja anturin väliin on levitettävä lämpöä johtavaa massaa riittävän lämpökosketuksen varmistamiseksi.

Käytettäessä säteilylämpömittaria (pyrometria) korkeus on valittava siten, että mittauskohdan halkaisija on ≥0,1 metriä.

1.4   Tuulimittaus

Laitteella on voitava mitata tuulen nopeus tarkkuudella ±1 m/s. Tuulen nopeus on mitattava mikrofonin korkeudelta. Tuulen suunta suhteessa ajosuuntaan on kirjattava.

2.   MITTAUSOLOSUHTEET

2.1   Testauspaikka

Testauspaikassa on oltava keskiosa, jota ympäröi pääosin tasainen testialue. Mittausalueen on oltava tasainen, ja testauspinnan on oltava kuiva ja puhdas kaikkia mittauksia tehtäessä. Testauspintaa ei saa jäähdyttää keinotekoisesti ennen testausta tai sen aikana.

Testausradalla vapaan äänikentän vaihtelu äänilähteen ja mikrofonin välillä ei saa olla suurempi kuin 1 dB(A). Nämä edellytykset katsotaan täytetyiksi, jos alueella ei ole ääntä heijastavia suuria kohteita, kuten aitoja, kiviä, siltoja tai rakennuksia 50 metrin säteellä mittausalueen keskustasta. Testausradan pinnan ja testauspaikan mittojen on oltava tämän säännön liitteen 4 mukaiset.

Säteeltään vähintään 10 metrin kokoisella keskialueella ei saa olla vitilunta, pitkää ruohoa, irtomaata, tuhkaa tai muuta vastaavaa. Mikrofonin läheisyydessä ei saa olla äänikenttään vaikuttavia esteitä, eikä kukaan saa seistä mikrofonin ja äänilähteen välissä. Mittausten suorittajan ja mittaukseen osallistuvien tarkkailijoiden on asetuttava siten, että he eivät vaikuta mittauslaitteiden lukemiin.

2.2   Sääolosuhteet

Mittauksia ei saa suorittaa huonoissa sääolosuhteissa. On varmistettava, etteivät tuulenpuuskat vääristä mittaustuloksia. Testausta ei saa tehdä, jos tuulen nopeus on mikrofonin korkeudella suurempi kuin 5 m/s.

Mittauksia ei myöskään saa tehdä, jos ilman lämpötila on alle 5 °C tai yli 40 °C tai jos testauspinnan lämpötila on alle 5 °C tai yli 50 °C.

2.3   Ympäristömelu

2.3.1   Taustamelun (myös tuulen aiheuttaman melun) tason on oltava vähintään 10 dB(A) pienempi kuin mitattu vierintämelu. Mikrofonissa saa käyttää sopivaa tuulensuojaa, jos suojan vaikutus mikrofonin herkkyyteen ja suuntausominaisuuksiin otetaan huomioon.

2.3.2   Mittauksia ei oteta huomioon, jos niihin ovat vaikuttaneet äänihuiput, jotka eivät näytä olevan yhteydessä renkaiden yleisen äänitason ominaisuuksiin.

2.4   Testiajoneuvoa koskevat vaatimukset

2.4.1   Yleistä

Testiajoneuvo on moottoriajoneuvo, jossa on neljä yksittäistä rengasta kahdella akselilla.

2.4.2   Ajoneuvon kuormitus

Ajoneuvo on kuormitettava jäljempänä 2.5.2 kohdassa eriteltyjen testirenkaan kuormitusvaatimusten mukaisesti.

2.4.3   Akseliväli

Testirenkailla varustettujen kahden akselin akselivälin on oltava pienempi kuin 3,5 m C1-luokan renkaiden osalta ja pienempi kuin 5 m C2- ja C3-luokan renkaiden osalta.

2.4.4   Toimenpiteet, joilla minimoidaan ajoneuvon vaikutus äänitason mittauksiin

Jotta varmistettaisiin, että ajoneuvon muotoilu ei vaikuta merkittävästi rengasmeluun, vahvistetaan seuraavat vaatimukset ja suositukset.

| 2.4.4.1 | Vaatimukset:






  a) | Roiskeläppiä tai muita roiskumista estäviä lisälaitteita ei saa asentaa. |
| --- | --- | --- |

2.4.4.1

Vaatimukset:

a)

Roiskeläppiä tai muita roiskumista estäviä lisälaitteita ei saa asentaa.

| b) | Vanteiden ja renkaiden välittömään läheisyyteen ei saa lisätä tai jättää osia, jotka voivat vaimentaa renkaiden aiheuttamaa melua. |
| --- | --- |

b)

Vanteiden ja renkaiden välittömään läheisyyteen ei saa lisätä tai jättää osia, jotka voivat vaimentaa renkaiden aiheuttamaa melua.

| c) | Pyörien suuntauksen (aurauskulman, pyörän kallistuman ja olkatapin kallistuman taaksepäin) on oltava täysin ajoneuvon valmistajan suositusten mukainen. |
| --- | --- |

c)

Pyörien suuntauksen (aurauskulman, pyörän kallistuman ja olkatapin kallistuman taaksepäin) on oltava täysin ajoneuvon valmistajan suositusten mukainen.

| d) | Pyöräkoteloiden tai alustan alle ei saa asentaa ylimääräistä ääntä absorboivaa materiaalia. |
| --- | --- |

d)

Pyöräkoteloiden tai alustan alle ei saa asentaa ylimääräistä ääntä absorboivaa materiaalia.

| e) | Pyöräntuennan on oltava hyvässä kunnossa siten, ettei maavara pienene tavallisuudesta poikkeavalla tavalla ajoneuvon ollessa kuormitettuna testausvaatimusten mukaisesti. Jos korin tason säätöjärjestelmä on käytettävissä, sen on oltava asennossa, jossa saavutetaan kuormittamattomalle ajoneuvolle ominainen maavara testauksen aikana. |
| --- | --- |

e)

Pyöräntuennan on oltava hyvässä kunnossa siten, ettei maavara pienene tavallisuudesta poikkeavalla tavalla ajoneuvon ollessa kuormitettuna testausvaatimusten mukaisesti. Jos korin tason säätöjärjestelmä on käytettävissä, sen on oltava asennossa, jossa saavutetaan kuormittamattomalle ajoneuvolle ominainen maavara testauksen aikana.

| 2.4.4.2 | Suositukset häiriöäänten estämiseksi:






  a) | Suositellaan, että osat, jotka saattavat vaikuttaa ajoneuvon taustameluun, poistetaan ajoneuvosta tai niitä muutetaan. Poistot tai muutokset on merkittävä testausselosteeseen. |
| --- | --- | --- |

2.4.4.2

Suositukset häiriöäänten estämiseksi:

a)

Suositellaan, että osat, jotka saattavat vaikuttaa ajoneuvon taustameluun, poistetaan ajoneuvosta tai niitä muutetaan. Poistot tai muutokset on merkittävä testausselosteeseen.

| b) | Testauksen aikana on varmistettava, että jarrut palautuvat asianmukaisesti eivätkä aiheuta jarrumelua. |
| --- | --- |

b)

Testauksen aikana on varmistettava, että jarrut palautuvat asianmukaisesti eivätkä aiheuta jarrumelua.

| c) | On varmistettava, että sähkökäyttöiset tuulettimet eivät ole toiminnassa. |
| --- | --- |

c)

On varmistettava, että sähkökäyttöiset tuulettimet eivät ole toiminnassa.

| d) | Ajoneuvon ikkunoiden ja kattoluukun on oltava suljettuina testauksen aikana. |
| --- | --- |

d)

Ajoneuvon ikkunoiden ja kattoluukun on oltava suljettuina testauksen aikana.

2.5   Renkaat

2.5.1   Yleistä

Testiajoneuvoon on asennettava neljä samanlaista rengasta. Jos renkaiden kantavuusluku on suurempi kuin 121 eikä rinnakkainasennuksesta ole merkintää, kaksi tällaista saman tyypin ja sarjan rengasta on asennettava testiajoneuvon taka-akseliin. Etuakseliin on asennettava akselipainoon sopivat renkaat ja niiden urat on tasattava vähimmäissyvyyteen, jotta voidaan minimoida vierintämelun vaikutus ja samalla säilyttää riittävä turvallisuustaso. Talvirenkaat, jotka eräissä sopimusvaltioissa voidaan varustaa kitkaa lisäävillä nastoilla, on testattava ilman kyseistä varustusta. Jos renkaille on erityisiä asennusvaatimuksia, ne on testattava kyseisten vaatimusten mukaisesti (esimerkiksi pyörimissuunta). Renkaiden kulutuspinnan urien syvyyden on oltava täysimääräinen ennen sisäänajoa.

Renkaat on testattava renkaiden valmistajan hyväksymillä vanteilla.

2.5.2   Renkaiden kuormitukset

Testiajoneuvon kunkin renkaan testikuormituksen Qt on oltava 50–90 prosenttia viitekuormituksesta Qr, mutta kaikkien renkaiden keskimääräisen testikuormituksen Qt,avr on oltava 70 ± 5 prosenttia viitekuormituksesta Qr.

Kaikkien renkaiden osalta viitekuormitus Qr vastaa renkaan kantavuuslukuun liittyvää suurinta massaa. Jos kantavuusluvussa on kaksi numeroa, joiden välissä on vinoviiva (/), viitataan ensimmäiseen numeroon.

2.5.3   Rengaspaine

Jokaisen testiajoneuvoon asennetun renkaan testipaine Pt, saa olla enintään viitepaineen Pr suuruinen ja sen on sijoituttava seuraavien arvojen välille:

Formula

C2- ja C3-luokan renkaissa viitepaine Pr vastaa renkaan sivuun merkittyä paineindeksiä.

C1-luokan renkaiden osalta tavallisen renkaan viitepaine Pr on 250 kPa, ja vahvistetun renkaan viitepaine on 290 kPa. Vähimmäistestipaineen Pt on oltava 150 kPa.

2.5.4   Testausta edeltävät toimenpiteet

Renkaat on sisäänajettava ennen testaamista seoskyhmyjen tai muiden valamisprosessista aiheutuvien renkaan kulutuspintakuvion ominaisuuksien poistamiseksi. Tämä edellyttää tavallisesti noin 100 km:n normaaliajoa tiellä.

Testiajoneuvoon asennettujen renkaiden pyörimissuunnan on oltava sama kuin renkaiden sisäänajovaiheessa.

Renkaat on lämmitettävä ennen testaamista käyttämällä niitä testausolosuhteissa.

3.   TESTAUSMENETELMÄ

3.1   Yleiset olosuhteet

Kaikkia mittauksia varten ajoneuvoa on ajettava suoraan mittausalueen poikki (kohdasta AA' kohtaan BB') siten, että ajoneuvon pituussuuntainen keskitaso on mahdollisimman lähellä linjaa CC'.

Kun testiajoneuvon etureuna saavuttaa linjan AA′, vaihteen on oltava vapaalla ja moottorin sammutettuna. Jos testiajoneuvo aiheuttaa epätavallista melua (esimerkiksi tuuletin, itsesytytys) mittauksen aikana, testiä ei oteta huomioon.

3.2   Mittausten luonne ja lukumäärä

A-painotettuina desibeleinä (dB(A)) ilmaistava enimmäismelutaso mitataan ensimmäisen kymmenyssijan tarkkuudella ajoneuvon kulkiessa vaihde vapaalla linjalta AA′ linjaan BB′ (kuva 1 – ajoneuvon etureuna linjalla AA′, ajoneuvon takareuna linjalla BB'). Kyseinen arvo on mittaustulos.

Testiajoneuvon molemmilla puolilla tehdään vähintään neljä mittausta siten, että testinopeus on pienempi kuin 4.1 kohdassa annettu viitenopeus, ja vähintään neljä mittausta siten, että testinopeus on suurempi kuin viitenopeus. Nopeuksien on jakauduttava suurin piirtein tasaisesti koko 3.3 kohdassa eritellyllä nopeusalueella.

3.3   Testinopeudet

Testiajoneuvon nopeuden on oltava seuraava:

| a) | 70–90 km/h C1- ja C2-luokan renkaiden osalta, |
| --- | --- |

a)

70–90 km/h C1- ja C2-luokan renkaiden osalta,

| b) | 60–80 km/h C3-luokan renkaiden osalta. |
| --- | --- |

b)

60–80 km/h C3-luokan renkaiden osalta.

4.   TULOSTEN TULKINTA

Mittausta ei hyväksytä, jos arvot poikkeavat toisistaan epätavallisen paljon (ks. tämän liitteen 2.3.2 kohta).

4.1   Testituloksen määrittäminen

Lopullisen tuloksen määrittämisessä käytettävä viitenopeus Vref on seuraava:

| a) | 80 km/h C1- ja C2-luokan renkaiden osalta, |
| --- | --- |

a)

80 km/h C1- ja C2-luokan renkaiden osalta,

| b) | 70 km/h C3-luokan renkaiden osalta. |
| --- | --- |

b)

70 km/h C3-luokan renkaiden osalta.

4.2   Vierintämelumittausten regressioanalyysi

Vierintämelun taso LR desibeleinä dB(A) määritetään regressioanalyysillä seuraavasti:

Formula

jossa:

| | on desibeleinä dB(A) mitattujen vierintämelutasojen Li keskiarvo:

  kun n on mittausten lukumäärä (n ≥ 16), |
| --- | --- |
| | on logaritmisten nopeuksien Vi keskiarvo:

  jossa νi = lg(Vi / Vref) |
| a | a on regressiosuoran kulmakerroin desibeleinä dB(A): |

Formula

on desibeleinä dB(A) mitattujen vierintämelutasojen Li keskiarvo:

kun n on mittausten lukumäärä (n ≥ 16),

Formula

on logaritmisten nopeuksien Vi keskiarvo:

Formula jossa νi = lg(Vi / Vref)

a

a on regressiosuoran kulmakerroin desibeleinä dB(A):

4.3   Lämpötilakorjaus

C1- ja C2-luokan renkaiden osalta lopullinen tulos normalisoidaan testauspinnan viitelämpötilan θref mukaisesti tekemällä lämpötilakorjaus seuraavasti:

LR(θref) = LR(θ) + K(θref – θ)

jossa:

| θ | = | mitattu testauspinnan lämpötila, |
| --- | --- | --- |
| θref | = | 20 °C, |

θ

=

mitattu testauspinnan lämpötila,

θref

=

20 °C,

C1-luokan renkaiden osalta kerroin K on – 0,03 db(A)/°C, kun θ < θref

ja – 0,06 dB(A)/°C, kun θ < θref.

C2-luokan renkaiden osalta kerroin K on – 0,02 db(A)/°C.

Jos mitattu testauspinnan lämpötila ei muutu enempää kuin 5 °C kaikissa mittauksissa, jotka ovat tarpeen yhden rengassarjan melutason määrittämiseksi, lämpötilakorjaus voidaan tehdä ainoastaan viimeisen raportoidun vierintämelutason osalta siten kuin edellä on esitetty käyttäen mitattujen lämpötilojen aritmeettista keskiarvoa. Muutoin kukin mitattu äänitaso Li on korjattava äänimittauksen aikana vallinneen lämpötilan mukaisesti.

Lämpötilakorjausta ei tehdä C3-luokan renkaiden osalta.

4.4   Jotta mittausvälineiden poikkeamat otettaisiin huomioon, edellä 4.3 kohdan mukaisesti määritetyistä tuloksista vähennetään 1 dB(A).

4.5   Lopullinen tulos, eli lämpötilakorjattu vierintämelu LR (θref) desibeleinä dB(A), pyöristetään lähimpään alempaan kokonaisluvun arvoon.

Kuva 1

Mikrofonien paikat mittausta suoritettaessa

Image

Lisäys 1

TESTAUSSELOSTE

Osa 1 –   Seloste

1.   Tyyppihyväksyntäviranomainen tai tekninen tutkimuslaitos: ...

2.   Hakijan nimi ja osoite: ...

3.   Testausselosteen numero: ...

4.   Valmistaja ja tuotemerkki tai kauppanimi: ...

5.   Rengasluokka (C1, C2 tai C3): ...

6.   Käyttöluokka: ...

7.   Äänitaso liitteessä 3 olevan 4.4 ja 4.5 kohdan mukaisesti: ...dB(A)

viitenopeudella 70/80 km/h (1): ...

8.   Huomautukset (jos on): ...

9.   Päiväys: ...

10.   Allekirjoitus: ...

Osa 2 –   Testitiedot

1.   Testin päivämäärä: ...

2.   Testiajoneuvo (merkki, malli, vuosi, muutokset jne.): ...

2.1   Testiajoneuvon akseliväli: mm ...

3.   Testausradan sijainti: ...

3.1   Radan ISO 10844:1994 -standardin mukaisen sertifioinnin päivämäärä: ...

3.2   Myöntäjä: ...

3.3   Sertifiointimenetelmä: ...

4.   Rengastestin tiedot: ...

4.1   Renkaan kokomerkintä: ...

4.2   Renkaan käyttötiedot: ...

4.3   Viiterengaspaine: kPa ...

4.4   Testitiedot: ...

| | Vasen eturengas | Oikea eturengas | Vasen takarengas | Oikea takarengas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Testipaino (kg) | | | | |
| Renkaan kantavuusluku (%) | | | | |
| Rengaspaine (kylmä) (kPa) | | | | |

Vasen eturengas

Oikea eturengas

Vasen takarengas

Oikea takarengas

Testipaino (kg)

Renkaan kantavuusluku (%)

Rengaspaine (kylmä) (kPa)

4.5   Testausvanteen leveyskoodi: ...

4.6   Lämpötilan mittausanturin tyyppi: ...

5.   Huomioitavat testitulokset: ...

| Testin nro | Testi nopeus
  km/h | Ajosuunta | Äänitaso vasen (2) mitattu
  dB(A) | Äänitaso oikea (2) mitattu
  dB(A) | Ilman lämpötila
  °C | Radan lämpötila
  °C | Äänitaso vasen (2) lämpötilakorjattu
  dB(A) | Äänitaso oikea (2) lämpötilakorjattu
  dB(A) | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | | | | | |
| 2 | | | | | | | | | |
| 3 | | | | | | | | | |
| 4 | | | | | | | | | |
| 5 | | | | | | | | | |
| 6 | | | | | | | | | |
| 7 | | | | | | | | | |
| 8 | | | | | | | | | |

Testin nro

Testi nopeus

km/h

Ajosuunta

Äänitaso vasen (2) mitattu

dB(A)

Äänitaso oikea (2) mitattu

dB(A)

Ilman lämpötila

°C

Radan lämpötila

°C

Äänitaso vasen (2) lämpötilakorjattu

dB(A)

Äänitaso oikea (2) lämpötilakorjattu

dB(A)

Huomautukset

1

2

3

4

5

6

7

8

5.1   Regressiosuoran kulmakerroin: ...

5.2   Äänitaso liitteessä 3 olevan 4.3 kohdan mukaisen lämpötilakorjauksen jälkeen: ...

... dB(A)

---

(1)  Tarpeeton yliviivataan.

(2)  Suhteessa ajoneuvoon.

---

LIITE 4

TESTIPAIKKAA KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   JOHDANTO

Tässä liitteessä esitetään testiradan fyysisiin ominaisuuksiin ja testiradan pinnoittamiseen liittyvät vaatimukset. Näissä standardiin (1) perustuvissa vaatimuksissa kuvataan vaaditut fyysiset ominaisuudet sekä niiden testausmenetelmät.

2.   VAADITUT PINNAN OMINAISUUDET

Pintaa pidetään standardin mukaisena, jos sen rakenne ja tyhjätila tai äänen absorptiokerroin on mitattu ja täyttää kaikki 2.1–2.4 kohdassa esitetyt vaatimukset ja jos suunnitteluvaatimukset on täytetty (3.2 kohta).

2.1   Tyhjätila tiivistyksen jälkeen

Tyhjätila (VC) testiradan pinnoitesekoituksessa ei saa olla suurempi kuin 8 %. Mittausmenetelmä selostetaan 4.1 kohdassa.

2.2   Äänen absorptiokerroin

Jos pinta ei täytä vaatimuksia tyhjätilan osalta, se on hyväksyttävä vain, jos äänen absorptiokerroin α ≤ 0,10. Mittausmenetelmä selostetaan 4.2 kohdassa. Edellä 2.1 ja 2.2 kohdassa esitetyt vaatimukset täyttyvät myös, jos vain äänen absorptio on mitattu ja sen on todettu olevan α ≤ 0,10.

| Huom. | Merkityksellisin ominaisuus on äänen absorptio, vaikka tyhjätila tiivistyksen jälkeen on tienrakentajille tutumpi ominaisuus. Äänen absorptio on kuitenkin mitattava vain, jos pinta ei ole tyhjätilaa koskevien vaatimusten mukainen. Tämä on perusteltua siksi, että tyhjätilaan liittyy sekä mittauksen että merkittävyyden kannalta suurehkoja epävarmuuksia, ja joitakin pintoja saatetaan erheellisesti hylätä ainoastaan tyhjätilamittausten perusteella. |
| --- | --- |

Huom.

Merkityksellisin ominaisuus on äänen absorptio, vaikka tyhjätila tiivistyksen jälkeen on tienrakentajille tutumpi ominaisuus. Äänen absorptio on kuitenkin mitattava vain, jos pinta ei ole tyhjätilaa koskevien vaatimusten mukainen. Tämä on perusteltua siksi, että tyhjätilaan liittyy sekä mittauksen että merkittävyyden kannalta suurehkoja epävarmuuksia, ja joitakin pintoja saatetaan erheellisesti hylätä ainoastaan tyhjätilamittausten perusteella.

2.3   Pintakarkeuden syvyys

Tilavuusmittaria käyttäen mitatun (ks. 4.3 kohta) pintakarkeuden syvyyden (TD) on oltava:

TD ≥ 0,4 mm

2.4   Pinnan tasalaatuisuus

On tehtävä kaikki mahdollinen, jotta pinta saadaan mahdollisimman tasalaatuiseksi testialueen sisäpuolella. Tämä koskee pintakarkeutta ja tyhjätilaa, mutta on myös huomattava, että jos jyräys on tehokkaampaa tietyissä paikoissa kuin muualla, pintakarkeus saattaa olla paikoin erilaista ja tasalaatuisuuden puuttuessa voi myös syntyä kuoppia.

2.5   Testausjakso

Sen tarkastamiseksi, että pinta jatkuvasti täyttää tämän standardin mukaiset vaatimukset pintakarkeuden, tyhjätilan tai äänen absorption osalta, pinta on testattava säännöllisesti seuraavin väliajoin:

| a) | Tyhjätilan (VC) ja äänen absorption (α) osalta,
  kun pinta on uusi.
  Jos pinta uutena täyttää vaatimukset, muita säännöllisiä testejä ei tarvita. Jos pinta ei uutena täytä vaatimuksia, se voi tehdä sen myöhemmin, koska pinnat saattavat aikaa myöten tukkeutua ja tiivistyä. |
| --- | --- |

a)

Tyhjätilan (VC) ja äänen absorption (α) osalta,

kun pinta on uusi.

Jos pinta uutena täyttää vaatimukset, muita säännöllisiä testejä ei tarvita. Jos pinta ei uutena täytä vaatimuksia, se voi tehdä sen myöhemmin, koska pinnat saattavat aikaa myöten tukkeutua ja tiivistyä.

| b) | Pintakarkeuden syvyyden (TD) osalta,
  kun pinta on uusi;
  kun melutesti alkaa (huom. aikaisintaan neljä viikkoa rakentamisen jälkeen);
  tämän jälkeen aina 12 kuukauden välein. |
| --- | --- |

b)

Pintakarkeuden syvyyden (TD) osalta,

kun pinta on uusi;

kun melutesti alkaa (huom. aikaisintaan neljä viikkoa rakentamisen jälkeen);

tämän jälkeen aina 12 kuukauden välein.

3.   TESTIPINNAN SUUNNITTELU

3.1   Alue

Testirataa suunniteltaessa on vähimmäisvaatimuksena varmistaa, että testirata eli alue, jonka ajoneuvot ylittävät testin aikana, on päällystetty erityisellä testipinnoitteella, ja siinä on asianmukaiset reuna-alueet turvallista ja sujuvaa ajoa varten. Tämä edellyttää, että radan leveys on vähintään 3 m ja pituus ylittää linjat AA ja BB vähintään 10 metrillä molemmissa päissä. Kuvassa 1 esitetään asianmukainen testauspaikka ja osoitetaan vähimmäisalue, joka on koneellisesti päällystettävä erityisellä testipinnoitteella ja tiivistettävä. Liitteessä 3 olevan 3.2 kohdan mukaisesti mittaukset on tehtävä ajoneuvon kummaltakin puolelta. Tämä voidaan toteuttaa joko niin, että mitataan kahdella mikrofonilla (yksi radan kummallakin puolella) ja ajetaan yhteen suuntaan, tai niin, että mitataan ainoastaan yhdellä mikrofonilla, joka on radan jommallakummalla puolella, ja ajetaan ajoneuvoa molempiin suuntiin. Jos käytetään jälkimmäistä menetelmää, radan senpuoleiselle pinnalle, jolla ei ole mikrofonia, ei ole asetettu vaatimuksia.

Kuva 1

Testipintaa koskevat vaatimukset. Varjostettua osaa kutsutaan ”testialueeksi”

Image

| HUOM – | Tällä säteellä ei saa olla suuria kappaleita, joista aiheutuu huomattavaa akustista heijastumaa. |
| --- | --- |

HUOM –

Tällä säteellä ei saa olla suuria kappaleita, joista aiheutuu huomattavaa akustista heijastumaa.

3.2   Pinnan suunnittelu ja valmistelu

3.2.1   Pinnan vähimmäisvaatimukset

Testipinnan on täytettävä seuraavat neljä vaatimusta:

| 3.2.1.1 | Sen on oltava tiivistä asfalttibetonia. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Sen on oltava tiivistä asfalttibetonia.

| 3.2.1.2 | Sepelin koko enintään 8 mm (sallittu toleranssi 6,3–10 mm). |
| --- | --- |

3.2.1.2

Sepelin koko enintään 8 mm (sallittu toleranssi 6,3–10 mm).

| 3.2.1.3 | Kulutuskerroksen paksuuden on oltava ≥ 30 mm. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Kulutuskerroksen paksuuden on oltava ≥ 30 mm.

| 3.2.1.4 | Sideaineen on oltava tunkeumaltaan normaalia modifioimatonta bitumia. |
| --- | --- |

3.2.1.4

Sideaineen on oltava tunkeumaltaan normaalia modifioimatonta bitumia.

3.2.2   Suunnitteluohjeita

Kiviaineksen rakeisuuskäyrä, jolla saavutetaan toivotut ominaisuudet, esitetään kuvassa 2. Sen tarkoituksena on toimia ohjeena testipinnan rakentajalle. Lisäksi taulukossa 1 on tiettyjä yleisohjeita tarvittavan pintakarkeuden ja kestävyyden aikaansaamiseksi. Rakeisuuskäyrä koostuu seuraavasta kaavasta:

P (läpikulkeutuvuusprosentti) = 100 · (d/dmax) 1/2

jossa:

| d | = seulan neliömäisen silmän koko millimetreinä, |
| --- | --- |
| dmax | = 8 mm keskimmäiselle käyrälle,
  = 10 mm alemmalle toleranssikäyrälle,
  = 6,3 mm ylemmälle toleranssikäyrälle. |

d

= seulan neliömäisen silmän koko millimetreinä,

dmax

= 8 mm keskimmäiselle käyrälle,

= 10 mm alemmalle toleranssikäyrälle,

= 6,3 mm ylemmälle toleranssikäyrälle.

Kuva 2

Kiviaineksen rakeisuuskäyrä asfalttiseoksessa toleransseineen

Image

Edellisen lisäksi annetaan seuraavat suositukset:

| a) | Hiekkaosassa (0,063 mm < seulan reikien mitta < 2 mm) saa olla enintään 55 % luonnonhiekkaa, ja siinä on oltava vähintään 45 % rouhittua hiekkaa. |
| --- | --- |

a)

Hiekkaosassa (0,063 mm < seulan reikien mitta < 2 mm) saa olla enintään 55 % luonnonhiekkaa, ja siinä on oltava vähintään 45 % rouhittua hiekkaa.

| b) | Pohjan ja alusrakenteen avulla on saatava aikaan parhaiden tienrakennusperiaatteiden mukainen hyvä stabiilius ja tasaisuus. |
| --- | --- |

b)

Pohjan ja alusrakenteen avulla on saatava aikaan parhaiden tienrakennusperiaatteiden mukainen hyvä stabiilius ja tasaisuus.

| c) | Kiviainekset on murskattava (100 % murskattuja osia) ja niiden on oltava sellaista raaka-ainetta, joka kestää hyvin murskausta. |
| --- | --- |

c)

Kiviainekset on murskattava (100 % murskattuja osia) ja niiden on oltava sellaista raaka-ainetta, joka kestää hyvin murskausta.

| d) | Sekoituksessa käytettävät kiviainekset on pestävä. |
| --- | --- |

d)

Sekoituksessa käytettävät kiviainekset on pestävä.

| e) | Pinnalle ei saa lisätä lisäkiviaineksia. |
| --- | --- |

e)

Pinnalle ei saa lisätä lisäkiviaineksia.

| f) | Sideaineen PEN-arvona ilmaistun kovuuden on oltava 40–60, 60–80 tai jopa 80–100 kyseessä olevan maan ilmastollisista olosuhteista riippuen. Sääntönä on, että on käytettävä niin kovaa sideainetta kuin mahdollista edellyttäen, että tämä on tavanmukainen käytäntö. |
| --- | --- |

f)

Sideaineen PEN-arvona ilmaistun kovuuden on oltava 40–60, 60–80 tai jopa 80–100 kyseessä olevan maan ilmastollisista olosuhteista riippuen. Sääntönä on, että on käytettävä niin kovaa sideainetta kuin mahdollista edellyttäen, että tämä on tavanmukainen käytäntö.

| g) | Seoksen lämpötila ennen jyräystä on valittava niin, että jyräyksen tuloksena saadaan vaadittu tyhjätila. Edellä 2.1–2.4 kohdassa esitettyjen vaatimusten täyttymiseen ja vaaditun tiiviyden saavuttamiseen vaikuttavat seoksen asianmukaisen lämpötilan lisäksi myös jyräyskertojen määrä ja jyräysajoneuvon valinta. |
| --- | --- |

g)

Seoksen lämpötila ennen jyräystä on valittava niin, että jyräyksen tuloksena saadaan vaadittu tyhjätila. Edellä 2.1–2.4 kohdassa esitettyjen vaatimusten täyttymiseen ja vaaditun tiiviyden saavuttamiseen vaikuttavat seoksen asianmukaisen lämpötilan lisäksi myös jyräyskertojen määrä ja jyräysajoneuvon valinta.

Taulukko 1

Suunnitteluohjeita

| | Tavoitearvot | Toleranssit |
| --- | --- | --- |
| suhteessa seoksen kokonaismassaan | suhteessa kiviaineksen massaan |
| Kiviainesten massat seulassa neliömäiset aukot (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5% |
| Hiekan massa 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5% |
| Täyteaineen massa SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 5% |
| Sideaineen (bitumin) massa | 5,8 % | ei sovelleta | ± 0,5 % |
| Kiviainesten maksimikoko | 8 mm | 6,3–10 mm |
| Sideaineen kovuus (ks. | (katso 3.2.2 kohta (f)) | |
| Kiillottuvuus | > 50 | |
| Tiivistysaste suhteessa Marshall-tiivistykseen | 98 % | |

Tavoitearvot

Toleranssit

suhteessa seoksen kokonaismassaan

suhteessa kiviaineksen massaan

Kiviainesten massat seulassa neliömäiset aukot (SM) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

± 5%

Hiekan massa 0,063 < SM < 2 mm

38,0 %

40,2 %

± 5%

Täyteaineen massa SM < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

± 5%

Sideaineen (bitumin) massa

5,8 %

ei sovelleta

± 0,5 %

Kiviainesten maksimikoko

8 mm

6,3–10 mm

Sideaineen kovuus (ks.

(katso 3.2.2 kohta (f))

Kiillottuvuus

> 50

Tiivistysaste suhteessa Marshall-tiivistykseen

98 %

4.   TESTAUSMENETELMÄ

4.1   Tyhjätilan mittaus

Tämän mittauksen suorittamiseksi radasta on otettava porausnäytteitä vähintään neljästä eri kohdasta tasaisin välein testialueelta linjojen AA ja BB väliltä (ks. kuva 1). Tasalaatuisuuden varmistamiseksi ja epätasaisuuden välttämiseksi porausnäytteitä ei saisi ottaa itse ajourista, vaan niiden läheisyydestä. Kaksi porausnäytettä (vähintään) olisi otettava ajourien läheisyydestä ja (vähintään) yksi porausnäyte olisi otettava suunnilleen ajourien ja kunkin mikrofonin sijaintipaikan puolivälistä.

Jos on syytä epäillä, että tasalaatuisuusvaatimusta ei täytetä (ks. 2.4 kohta), porausnäytteet on otettava useammasta paikasta testialueella.

Sitten on laskettava porausnäytteiden keskiarvo ja verrattava saatua arvoa 2.1 kohdan vaatimukseen. Lisäksi yhdenkään porausnäytteen tyhjätila ei saa olla suurempi kuin 10 %.

Tienpinnan rakentajan on paneuduttava ongelmaan, joka saattaa ilmetä, kun testialuetta lämmitetään putkilla tai sähköjohdoilla ja porausnäytteet otetaan tältä alueelta. Asennukset on suunniteltava huolella myöhempiä lisäporausnäytteitä ajatellen. On suositeltavaa jättää joitakin noin 200 mm × 300 mm suuruisia alueita ilman johtoja tai putkia tai sijoittaa jälkimmäiset tarpeeksi syvälle, etteivät ne vahingoitu pintakerroksesta otettavien porausnäytteiden yhteydessä.

4.2   Äänen absorptiokerroin

Äänen absorptiokerroin (tavanomainen ilmaantuvuus) on mitattava impedanssiputkimenetelmällä käyttäen menettelyä, joka esitetään standardissa ISO 10534-1:1996 tai ISO 10534-2:1998.

Testinäytteisiin on sovellettava samoja vaatimuksia kuin tyhjätilan mittauksessa (ks. 4.1 kohta). Äänen absorptio on mitattava 400–800 Hz:n ja 800–1 600 Hz:n alueilla (vähintään terssin keskitaajuuksilla) ja suurimmat arvot on kirjattava molemmilta taajuusalueilta. Sitten jokaisen testinäytteen arvoista lasketaan keskiarvo lopputuloksen saamiseksi.

4.3   Makrokarkeuden mittaus

Tämän standardin mukaisesti makrokarkeuden mittaus on tehtävä vähintään kymmenestä paikasta tasaisin välein ajourilta koko testiradan alueelta ja keskiarvo on mitattava ja verrattava sitä tarkoitettuun makrokarkeuden vähimmäissyvyyteen. Menetelmää kuvaillaan standardissa ISO 10844:1994.

5.   AJALLINEN STABILITEETTI JA KUNNOSSAPITO

5.1   Ajan vaikutus

Kuten monilla muillakin pinnoilla, voidaan testipinnalta mitattavan vierintämelun odottaa lisääntyvän jonkin verran rakentamista seuraavien 6–12 kuukauden ajan.

Pinta saavuttaa vaaditut ominaisuudet aikaisintaan neljä viikkoa rakentamisen jälkeen. Ajan vaikutus kuorma-autojen aiheuttamaan meluun on yleensä pienempi kuin henkilöautojen aiheuttamaan meluun.

Ajallinen stabiliteetti määräytyy ennen kaikkea pinnalla liikkuvien ajoneuvojen aiheuttaman hioutumisen ja tiivistymisen kautta. Pinta on tarkastettava säännöllisesti 2.5 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

5.2   Pinnan kunnossapito

Irtokivet ja pöly, jotka saattavat huomattavasti vähentää tehokasta pintakarkeutta, on poistettava pinnalta. Talvi-ilmaston maissa käytetään joskus suolaa jään sulattamiseen. Suola voi muuttaa pintaa tilapäisesti tai jopa pysyvästi lisäten samalla melua. Suolaamista ei siis suositella.

5.3   Testialueen uudelleenpäällystäminen

Jos testirataa on korjattava, on yleensä tarpeen päällystää uudestaan ainoastaan ajokaista (3 m leveä kuvassa 1), jolla ajoneuvot liikkuvat, jos testialue kaistan ulkopuolella täytti tyhjätilan tai äänen absorption vaatimukset sitä mitattaessa.

6.   PINTAAN JA SEN TESTAUKSEEN LIITTYVÄT ASIAKIRJAT

6.1   Testipintaan liittyvät asiakirjat

Seuraavat tiedot on ilmoitettava testipintaa kuvaavassa asiakirjassa:

| 6.1.1 | testiradan sijainti; |
| --- | --- |

6.1.1

testiradan sijainti;

| 6.1.2 | sideaineen tyyppi ja kovuus, kiviaineksen tyyppi, betonin teoreettinen suurin tiheys (DR), kulutuskerroksen paksuus ja testiradasta otetuista porausnäytteistä määritelty rakeisuuskäyrä; |
| --- | --- |

6.1.2

sideaineen tyyppi ja kovuus, kiviaineksen tyyppi, betonin teoreettinen suurin tiheys (DR), kulutuskerroksen paksuus ja testiradasta otetuista porausnäytteistä määritelty rakeisuuskäyrä;

| 6.1.3 | tiivistysmenetelmä (esim. jyrän tyyppi ja massa, ajokertojen määrä); |
| --- | --- |

6.1.3

tiivistysmenetelmä (esim. jyrän tyyppi ja massa, ajokertojen määrä);

| 6.1.4 | sekoituksen lämpötila, ympäröivän ilman lämpötila ja tuulen nopeus pinnan rakentamisen aikana; |
| --- | --- |

6.1.4

sekoituksen lämpötila, ympäröivän ilman lämpötila ja tuulen nopeus pinnan rakentamisen aikana;

| 6.1.5 | pinnan rakennuspäivämäärä ja urakoitsijan nimi; |
| --- | --- |

6.1.5

pinnan rakennuspäivämäärä ja urakoitsijan nimi;

| 6.1.6 | kaikkien testien tai vähintään viimeisimmän testin tulokset, joissa on ilmoitettava






  6.1.6.1 | tyhjätila tiivistyksen jälkeen kustakin porausnäytteestä; |
| --- | --- | --- |

6.1.6

kaikkien testien tai vähintään viimeisimmän testin tulokset, joissa on ilmoitettava

6.1.6.1

tyhjätila tiivistyksen jälkeen kustakin porausnäytteestä;

| 6.1.6.2 | ne testialueen kohdat, joista porausnäytteet tyhjätilan mittausta varten on otettu; |
| --- | --- |

6.1.6.2

ne testialueen kohdat, joista porausnäytteet tyhjätilan mittausta varten on otettu;

| 6.1.6.3 | jokaisen porausnäytteen äänen absorptiokerroin (jos se on mitattu); tulokset erikseen jokaisesta porausnäytteestä ja jokaiselta taajuusalueelta, sekä yleinen keskiarvo; |
| --- | --- |

6.1.6.3

jokaisen porausnäytteen äänen absorptiokerroin (jos se on mitattu); tulokset erikseen jokaisesta porausnäytteestä ja jokaiselta taajuusalueelta, sekä yleinen keskiarvo;

| 6.1.6.4 | ne testialueen kohdat, joista porausnäytteet äänen absorption mittausta varten on otettu; |
| --- | --- |

6.1.6.4

ne testialueen kohdat, joista porausnäytteet äänen absorption mittausta varten on otettu;

| 6.1.6.5 | pintakarkeuden syvyys sekä testien määrä ja standardipoikkeama; |
| --- | --- |

6.1.6.5

pintakarkeuden syvyys sekä testien määrä ja standardipoikkeama;

| 6.1.6.6 | edellä olevan 6.1.6.1 ja 6.1.6.2 kohdan mukaiset testit suorittanut laitos ja käytetyt laitetyypit; |
| --- | --- |

6.1.6.6

edellä olevan 6.1.6.1 ja 6.1.6.2 kohdan mukaiset testit suorittanut laitos ja käytetyt laitetyypit;

| 6.1.6.7 | testipäivämäärät ja päivä, jona porausnäytteet testiradasta on otettu. |
| --- | --- |

6.1.6.7

testipäivämäärät ja päivä, jona porausnäytteet testiradasta on otettu.

6.2   Ajoneuvolle testipinnalla suoritettuja melutestejä koskevat asiakirjat

Asiakirjassa, jossa kuvataan ajoneuvolle testipinnalla suoritettu melutesti (suoritetut melutestit), on mainittava, täyttyivätkö kaikki standardin vaatimukset vai eivät. Tässä on viitattava 6.1 kohdassa tarkoitettuun asiakirjaan, jossa kuvataan asian vahvistavat tulokset.

---

(1)  ISO 10844:1994.

---

LIITE 5

MÄRKÄPIDON TESTAUSMENETELMÄ

1.   YLEISET TESTIOLOSUHTEET

1.1   Radan ominaisuudet

Radalla on oltava tiivis asfalttipäällyste, eikä sen kaltevuus mihinkään suuntaan saa olla suurempi kuin 2 %. Radan on oltava yhtenäinen iän, koostumuksen ja kulumisen osalta, eikä siinä saa olla irtoainesta tai epäpuhtauksia. Sepelin suurin sallittu koko on 8 mm (toleranssit sallitaan 8 ja 13 mm:n välillä), ja standardin ASTM-standardin E 965-96 (2006) mukaisesti mitattu hiekan syvyys saa olla 0,7 ± 0,3 mm.

Märän radan pintakitka-arvo määritellään jommallakummalla seuraavista menetelmistä:

1.1.1   Vakiomuotoisen vertailurenkaan (SRTT) menetelmä

SRTT-renkaalla ja 2.1 kohdassa kuvaillulla menetelmällä mitattuna keskimääräisen kitkakertoimen huippuarvon (pbfc) on oltava 0,6–0,8. Mitatut arvot korjataan lämpötilan vaikutusten osalta seuraavasti:

pbfc = pbfc (mitattu arvo) + 0,0035 (t – 20)

jossa ”t” on märän radan pinnan lämpötila celsiusasteissa.

Testi suoritetaan märkäpitotestissä käytettävillä ajokaistoilla ja ajomatkalla.

1.1.2   BPN (British pendulum number) -menetelmä

Märän radan keskimääräisen BPN-luvun, joka mitataan ASTM-standardissa E 303-93 (2008) määritellyn menettelyn mukaisesti ja käyttäen ASTM-standardissa E 501-08 täsmennettyä liukukappaletta, on oltava lämpötilakorjauksen jälkeen 40–60. Seuraavaa kaavaa voidaan käyttää, ellei heilurin valmistaja ole antanut lämpötilakorjausta koskevia suosituksia:

BPN = BPN (mitattu arvo) + 0,34 · t – 0,0018 · t2 – 6,1

jossa ”t” on märän radan pinnan lämpötila celsiusasteissa.

Märkäpitotesteissä käytettävien ajokaistojen BPN-luku on mitattava 10 metrin välein koko kaistan pituudella. BPN mitataan 5 kertaa kussakin kohdassa, ja keskimääräisten BPN-lukujen vaihtelukerroin saa ylittyä enintään 10 prosentilla.

1.1.3   Tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistettava testausselosteissa esitettävien tietojen perusteella, että radan ominaisuudet täyttävät vaatimukset.

1.2   Kasteluolosuhteet

Pinta voidaan kastella radan viereltä tai testiajoneuvoon tai perävaunuun kiinnitetyllä kastelujärjestelmällä.

Jos pinta kastellaan radan viereltä, sitä on kasteltava vähintään puolen tunnin ajan ennen testiä, jotta pinnan lämpötila ja veden lämpötila tasaantuisivat. Radan viereltä tehtävää kastelua suositellaan jatkettavaksi keskeytyksettä testin aikana.

Veden syvyyden on oltava 0,5–1,5 mm.

1.3   Tuuliolosuhteet eivät saa haitata pinnan kastelua (tuulensuojat sallitaan).

Märän pinnan lämpötilan on oltava 5 °C–35 °C, ja sen vaihtelu testin aikana saa olla enintään 10 °C.

2.   TESTAUSMENETTELY

Suhteellinen märkäpito määritellään käyttämällä joko

| a) | perävaunua tai renkaiden arviointiin tarkoitettua erityisajoneuvoa tai |
| --- | --- |

a)

perävaunua tai renkaiden arviointiin tarkoitettua erityisajoneuvoa tai

| b) | vakiotuotannon mukaista henkilöajoneuvoa (M1-luokka sellaisena kuin se määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3) (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2). |
| --- | --- |

b)

vakiotuotannon mukaista henkilöajoneuvoa (M1-luokka sellaisena kuin se määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3) (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2).

2.1   Testaus perävaunulla tai renkaiden arviointiin tarkoitetulla erityisajoneuvolla

2.1.1   Perävaunun ja vetävän ajoneuvon yhdistelmän tai renkaiden arviointiajoneuvon on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 2.1.1.1 | Sen on voitava ylittää suurin testausnopeus 67 km/h ja säilyttää vaadittu testausnopeus 65 ± 2 km/h, kun jarrutus on voimakkain. |
| --- | --- |

2.1.1.1

Sen on voitava ylittää suurin testausnopeus 67 km/h ja säilyttää vaadittu testausnopeus 65 ± 2 km/h, kun jarrutus on voimakkain.

| 2.1.1.2 | Siinä on oltava testauspaikalla varustettu akseli, jossa on hydraulinen jarru- ja toimijärjestelmä, jota voidaan tarvittaessa ohjata vetävästä ajoneuvosta. Jarrutusjärjestelmän on kyettävä tuottamaan riittävän voimakas jarrumomentti kitkakertoimen huippuarvon saavuttamiseksi kullakin testattavalla rengaskoolla ja rengaskuormituksella. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Siinä on oltava testauspaikalla varustettu akseli, jossa on hydraulinen jarru- ja toimijärjestelmä, jota voidaan tarvittaessa ohjata vetävästä ajoneuvosta. Jarrutusjärjestelmän on kyettävä tuottamaan riittävän voimakas jarrumomentti kitkakertoimen huippuarvon saavuttamiseksi kullakin testattavalla rengaskoolla ja rengaskuormituksella.

| 2.1.1.3 | Sen on pidettävä testattavana olevan pyörän ja renkaan yhdistelmän aurauskulma ja kallistuma koko testin ajan sellaisina, että ne poikkeavat enintään ± 0,5 astetta kuormitetulla testirenkaalla saavutetuista staattisista arvoista. |
| --- | --- |

2.1.1.3

Sen on pidettävä testattavana olevan pyörän ja renkaan yhdistelmän aurauskulma ja kallistuma koko testin ajan sellaisina, että ne poikkeavat enintään ± 0,5 astetta kuormitetulla testirenkaalla saavutetuista staattisista arvoista.

| 2.1.1.4 | Perävaunun tapauksessa vetävän ajoneuvon ja perävaunun välisen mekaanisen kytkentälaitteen on oltava sellainen, että kun vetävä ajoneuvo ja perävaunu on kytketty toisiinsa, perävaunun vetotanko tai vetotangon osa, jossa jarrutusvoiman mittausanturi sijaitsee, on vaakasuorassa tai laskee takaa eteenpäin enintään 5 asteen kulmassa. Kytkimen liitoskohdan keskiviivan ja perävaunun akselin poikittaisen keskiviivan välillä on oltava pituussuunnassa vähintään 10 kertaa kytkimen korkeutta vastaava etäisyys. |
| --- | --- |

2.1.1.4

Perävaunun tapauksessa vetävän ajoneuvon ja perävaunun välisen mekaanisen kytkentälaitteen on oltava sellainen, että kun vetävä ajoneuvo ja perävaunu on kytketty toisiinsa, perävaunun vetotanko tai vetotangon osa, jossa jarrutusvoiman mittausanturi sijaitsee, on vaakasuorassa tai laskee takaa eteenpäin enintään 5 asteen kulmassa. Kytkimen liitoskohdan keskiviivan ja perävaunun akselin poikittaisen keskiviivan välillä on oltava pituussuunnassa vähintään 10 kertaa kytkimen korkeutta vastaava etäisyys.

| 2.1.1.5 | Ajoneuvoissa, joihin sisältyy radan kastelujärjestelmä, vedenjakelusuuttimien on oltava sellaiset, että ne levittävät yhtenäisen vesikerroksen, joka ulottuu vähintään 25 mm renkaan kosketuspinnan leveyden ulkopuolelle. Suuttimet on suunnattava alaspäin 20–30 asteen kulmassa, ja niiden on kohdistuttava radan pintaan 250–450 mm renkaan kosketuspinnan keskikohdan edessä. Suuttimien on oltava 25 mm:n korkeudella tai vähimmäiskorkeudella, jolla vältetään kaikki esteet radan pinnalla, mutta ne saavat olla enintään 100 mm:n korkeudella. Vesi on syötettävä voimakkuudella, jolla varmistetaan 0,5–1,5 mm:n vedensyvyys, ja se saa vaihdella testin aikana enintään ±10 prosentilla. Testissä, jossa nopeus on 65 km/h, veden syöttövoimakkuus on tavallisesti 18 ls–1 jokaista kasteltavan radan pinnan leveysmetriä kohti.
  Järjestelmän on levitettävä vettä siten, että rengas ja sen edellä oleva radan pinta ovat märät ennen kuin jarrutus alkaa ja koko testin ajan. |
| --- | --- |

2.1.1.5

Ajoneuvoissa, joihin sisältyy radan kastelujärjestelmä, vedenjakelusuuttimien on oltava sellaiset, että ne levittävät yhtenäisen vesikerroksen, joka ulottuu vähintään 25 mm renkaan kosketuspinnan leveyden ulkopuolelle. Suuttimet on suunnattava alaspäin 20–30 asteen kulmassa, ja niiden on kohdistuttava radan pintaan 250–450 mm renkaan kosketuspinnan keskikohdan edessä. Suuttimien on oltava 25 mm:n korkeudella tai vähimmäiskorkeudella, jolla vältetään kaikki esteet radan pinnalla, mutta ne saavat olla enintään 100 mm:n korkeudella. Vesi on syötettävä voimakkuudella, jolla varmistetaan 0,5–1,5 mm:n vedensyvyys, ja se saa vaihdella testin aikana enintään ±10 prosentilla. Testissä, jossa nopeus on 65 km/h, veden syöttövoimakkuus on tavallisesti 18 ls–1 jokaista kasteltavan radan pinnan leveysmetriä kohti.

Järjestelmän on levitettävä vettä siten, että rengas ja sen edellä oleva radan pinta ovat märät ennen kuin jarrutus alkaa ja koko testin ajan.

2.1.2   Testausmenettely

| 2.1.2.1 | Testirenkaasta on poistettava kaikki valusta johtuvat kohoumat, jotka saattavat vaikuttaa testiin. |
| --- | --- |

2.1.2.1

Testirenkaasta on poistettava kaikki valusta johtuvat kohoumat, jotka saattavat vaikuttaa testiin.

| 2.1.2.2 | Testirengas asennetaan testausvanteeseen, jonka renkaan valmistaja on ilmoittanut hyväksyntää koskevassa hakemuksessa, ja täytetään ilmalla paineeseen 180 kPa, kun kyseessä on SRTT tai vakiorengas, tai paineeseen 220 kPa, kun kyseessä on vahvistettu rengas. |
| --- | --- |

2.1.2.2

Testirengas asennetaan testausvanteeseen, jonka renkaan valmistaja on ilmoittanut hyväksyntää koskevassa hakemuksessa, ja täytetään ilmalla paineeseen 180 kPa, kun kyseessä on SRTT tai vakiorengas, tai paineeseen 220 kPa, kun kyseessä on vahvistettu rengas.

| 2.1.2.3 | Rengasta pidetään vähintään kaksi tuntia testausradan lähellä siten, että sen lämpötila vakiintuu testausalueen lämpötilan mukaiseksi. Renkaita ei saa altistaa suoralle auringonpaisteelle lämpötilan vakiinnuttamisen aikana. |
| --- | --- |

2.1.2.3

Rengasta pidetään vähintään kaksi tuntia testausradan lähellä siten, että sen lämpötila vakiintuu testausalueen lämpötilan mukaiseksi. Renkaita ei saa altistaa suoralle auringonpaisteelle lämpötilan vakiinnuttamisen aikana.

| 2.1.2.4 | Rengasta kuormitetaan seuraavasti:






  a) | 445–508 kg, kun kyseessä on SRTT; ja |
| --- | --- | --- |

2.1.2.4

Rengasta kuormitetaan seuraavasti:

a)

445–508 kg, kun kyseessä on SRTT; ja

| b) | muussa tapauksessa 70–80 prosentilla renkaan kantavuuslukua vastaavasta kuormituksesta. |
| --- | --- |

b)

muussa tapauksessa 70–80 prosentilla renkaan kantavuuslukua vastaavasta kuormituksesta.

| 2.1.2.5 | Vähän ennen testiä tehdään vähintään 10 jarrutuskoetta sillä radan osuudella, jota käytetään testausohjelmassa, mutta renkaalla, jota ei käytetä ohjelmassa. |
| --- | --- |

2.1.2.5

Vähän ennen testiä tehdään vähintään 10 jarrutuskoetta sillä radan osuudella, jota käytetään testausohjelmassa, mutta renkaalla, jota ei käytetä ohjelmassa.

| 2.1.2.6 | Juuri ennen testiä rengaspaine tarkistetaan ja säädetään tarvittaessa 2.1.2.2 kohdan mukaiseksi. |
| --- | --- |

2.1.2.6

Juuri ennen testiä rengaspaine tarkistetaan ja säädetään tarvittaessa 2.1.2.2 kohdan mukaiseksi.

| 2.1.2.7 | Testausnopeus on 63–67 km/h, ja nopeus säilytetään näissä rajoissa koko testausajon ajan. |
| --- | --- |

2.1.2.7

Testausnopeus on 63–67 km/h, ja nopeus säilytetään näissä rajoissa koko testausajon ajan.

| 2.1.2.8 | Testin ajosuunta on sama kaikissa testisarjoissa ja se on testirenkaalle sama kuin SRTT:lle, jonka suorituskykyyn testirengasta verrataan. |
| --- | --- |

2.1.2.8

Testin ajosuunta on sama kaikissa testisarjoissa ja se on testirenkaalle sama kuin SRTT:lle, jonka suorituskykyyn testirengasta verrataan.

| 2.1.2.9 | Testirengaskokoonpanoa jarrutetaan siten, että jarrutuksen huippuarvo saavutetaan 0,2–0,5 sekunnin kuluessa jarrujen aktivoinnista. |
| --- | --- |

2.1.2.9

Testirengaskokoonpanoa jarrutetaan siten, että jarrutuksen huippuarvo saavutetaan 0,2–0,5 sekunnin kuluessa jarrujen aktivoinnista.

| 2.1.2.10 | Uudelle renkaalle tehdään kaksi koeajoa renkaan esikäsittelemiseksi. Näiden koeajojen yhteydessä voidaan tarkistaa tallennuslaitteiden toiminta, mutta tuloksia ei oteta huomioon suorituskyvyn arvioinnissa. |
| --- | --- |

2.1.2.10

Uudelle renkaalle tehdään kaksi koeajoa renkaan esikäsittelemiseksi. Näiden koeajojen yhteydessä voidaan tarkistaa tallennuslaitteiden toiminta, mutta tuloksia ei oteta huomioon suorituskyvyn arvioinnissa.

| 2.1.2.11 | Kun renkaan suorituskykyä arvioidaan suhteessa SRTT:n suorituskykyyn, jarrutustesti toteutetaan samassa testiradan pisteessä ja samalla kaistalla. |
| --- | --- |

2.1.2.11

Kun renkaan suorituskykyä arvioidaan suhteessa SRTT:n suorituskykyyn, jarrutustesti toteutetaan samassa testiradan pisteessä ja samalla kaistalla.

| 2.1.2.12 | Testausjärjestys on seuraava:
  R1 – T – R2
  jossa:
  R1 on SRTT:n alkuperäinen testi, R2 on SRTT:n uusintatesti ja T on arvioitavan ehdokasrenkaan testi.
  Enintään kolme ehdokasrengasta voidaan testata ennen SRTT:n testin uusimista, esimerkiksi seuraavasti:
  R1 – T1 – T2 – T3 – R2 |
| --- | --- |

2.1.2.12

Testausjärjestys on seuraava:

R1 – T – R2

jossa:

R1 on SRTT:n alkuperäinen testi, R2 on SRTT:n uusintatesti ja T on arvioitavan ehdokasrenkaan testi.

Enintään kolme ehdokasrengasta voidaan testata ennen SRTT:n testin uusimista, esimerkiksi seuraavasti:

R1 – T1 – T2 – T3 – R2

| 2.1.2.13 | Keskimääräinen kitkakertoimen huippuarvo (PBFC) lasketaan vähintään kuudesta pätevästä tuloksesta.
  Jotta tulos olisi pätevä, vaihtelukerroin – joka on määritelmän mukaan standardipoikkeama jaettuna keskimääräisellä tuloksella ilmaistuna prosenttiosuutena – saa olla enintään 5 prosenttia. Jos tähän ei päästä SRTT:n uusintatestauksessa, ehdokasrenkaiden arviointi hylätään ja testi uusitaan kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

2.1.2.13

Keskimääräinen kitkakertoimen huippuarvo (PBFC) lasketaan vähintään kuudesta pätevästä tuloksesta.

Jotta tulos olisi pätevä, vaihtelukerroin – joka on määritelmän mukaan standardipoikkeama jaettuna keskimääräisellä tuloksella ilmaistuna prosenttiosuutena – saa olla enintään 5 prosenttia. Jos tähän ei päästä SRTT:n uusintatestauksessa, ehdokasrenkaiden arviointi hylätään ja testi uusitaan kokonaisuudessaan.

| 2.1.2.14 | Keskimääräisen PBFC:n käyttö kussakin testausajojen sarjassa: | Jos testausjärjestys on R1 – T – R2, SRTT:n PBFC, johon ehdokasrenkaan suorituskykyä verrataan, on
  (R1 + R2)/2
  jossa:
  R1 on SRTT:n ensimmäisen testausajojen sarjan keskimääräinen PBFC ja R2 SRTT:n toisen testausajojen sarjan keskimääräinen PBFC. |
| --- | --- | --- |

2.1.2.14

Keskimääräisen PBFC:n käyttö kussakin testausajojen sarjassa:

Jos testausjärjestys on R1 – T – R2, SRTT:n PBFC, johon ehdokasrenkaan suorituskykyä verrataan, on

(R1 + R2)/2

jossa:

R1 on SRTT:n ensimmäisen testausajojen sarjan keskimääräinen PBFC ja R2 SRTT:n toisen testausajojen sarjan keskimääräinen PBFC.

| | Jos testausjärjestys on R1 – T1 – T2 – R2, SRTT:n PBFC on | 2/3 R1 + 1/3 R2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T1 ja |
| --- | --- | --- |

Jos testausjärjestys on R1 – T1 – T2 – R2, SRTT:n PBFC on

2/3 R1 + 1/3 R2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T1 ja

| | 1/3 R1 + 2/3 R2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T2. |
| --- | --- |

1/3 R1 + 2/3 R2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T2.

| | Jos testausjärjestys on R1 – T1 – T2 – T3 – R2, SRTT:n PBFC on | 3/4 R1 + 1/4 R2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T1 |
| --- | --- | --- |

Jos testausjärjestys on R1 – T1 – T2 – T3 – R2, SRTT:n PBFC on

3/4 R1 + 1/4 R2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T1

| | (R1 + R2)/2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T2 ja |
| --- | --- |

(R1 + R2)/2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T2 ja

| | 1/4 R1 + 3/4 R2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T3. |
| --- | --- |

1/4 R1 + 3/4 R2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T3.

| 2.1.2.15 | Märkäpitoindeksi (G) lasketaan seuraavasti: |
| --- | --- |

2.1.2.15

Märkäpitoindeksi (G) lasketaan seuraavasti:

Formula

2.2   Testaus vakioajoneuvolla

2.2.1   Ajoneuvon on oltava M1-luokan vakioajoneuvo, joka voi saavuttaa vähintään 90 km/h nopeuden ja joka on varustettu lukkiutumattomalla jarrujärjestelmällä (ABS).

| 2.2.1.1 | Ainoat ajoneuvossa sallitut muutokset ovat seuraavat:






  a) | tavallista laajemman pyörä- ja rengaskokojen valikoiman mahdollistaminen, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.1

Ainoat ajoneuvossa sallitut muutokset ovat seuraavat:

a)

tavallista laajemman pyörä- ja rengaskokojen valikoiman mahdollistaminen,

| b) | ajojarrun ohjauksen mekaanisen (mukaan lukien hydraulisen, sähkötoimisen tai pneumaattisen) käytön mahdollistaminen. Järjestelmää voidaan käyttää automaattisesti radalla tai sen läheisyydessä olevien laitteiden lähettämillä signaaleilla. |
| --- | --- |

b)

ajojarrun ohjauksen mekaanisen (mukaan lukien hydraulisen, sähkötoimisen tai pneumaattisen) käytön mahdollistaminen. Järjestelmää voidaan käyttää automaattisesti radalla tai sen läheisyydessä olevien laitteiden lähettämillä signaaleilla.

2.2.2   Testausmenettely

| 2.2.2.1 | Testirenkaista on poistettava kaikki valusta johtuvat kohoumat, jotka saattavat vaikuttaa testiin. |
| --- | --- |

2.2.2.1

Testirenkaista on poistettava kaikki valusta johtuvat kohoumat, jotka saattavat vaikuttaa testiin.

| 2.2.2.2 | Testirengas asennetaan testausvanteeseen, jonka renkaan valmistaja on ilmoittanut hyväksyntää koskevassa hakemuksessa, ja täytetään ilmalla paineeseen 220 kPa. |
| --- | --- |

2.2.2.2

Testirengas asennetaan testausvanteeseen, jonka renkaan valmistaja on ilmoittanut hyväksyntää koskevassa hakemuksessa, ja täytetään ilmalla paineeseen 220 kPa.

| 2.2.2.3 | Rengasta pidetään vähintään kaksi tuntia testausradan lähellä siten, että sen lämpötila vakiintuu testausalueen lämpötilan mukaiseksi. Renkaita ei saa altistaa suoralle auringonpaisteelle lämpötilan vakiinnuttamisen aikana. |
| --- | --- |

2.2.2.3

Rengasta pidetään vähintään kaksi tuntia testausradan lähellä siten, että sen lämpötila vakiintuu testausalueen lämpötilan mukaiseksi. Renkaita ei saa altistaa suoralle auringonpaisteelle lämpötilan vakiinnuttamisen aikana.

| 2.2.2.4 | Renkaan staattisen kuormituksen on oltava






  a) | 381–572 kg, kun kyseessä on SRTT; ja |
| --- | --- | --- |

2.2.2.4

Renkaan staattisen kuormituksen on oltava

a)

381–572 kg, kun kyseessä on SRTT; ja

| b) | muussa tapauksessa 60–90 prosenttia renkaan kantavuuslukua vastaavasta kuormituksesta. |
| --- | --- |

b)

muussa tapauksessa 60–90 prosenttia renkaan kantavuuslukua vastaavasta kuormituksesta.

Saman akselin renkaisiin kohdistuva kuormitus saa vaihdella niin, että kevyemmin kuormattuun renkaaseen kohdistuva kuormitus on vähintään 90 prosenttia kuormituksesta, joka kohdistuu raskaammin kuormitettuun renkaaseen.

| 2.2.2.5 | Vähän ennen testiä radalla tehdään vähintään 10 jarrutuskoetta nopeudesta 90 km/h nopeuteen 20 km/h sillä radan osuudella, jota käytetään testausohjelmassa, mutta renkailla, jota ei käytetä ohjelmassa. |
| --- | --- |

2.2.2.5

Vähän ennen testiä radalla tehdään vähintään 10 jarrutuskoetta nopeudesta 90 km/h nopeuteen 20 km/h sillä radan osuudella, jota käytetään testausohjelmassa, mutta renkailla, jota ei käytetä ohjelmassa.

| 2.2.2.6 | Juuri ennen testiä rengaspaine tarkistetaan ja säädetään tarvittaessa 2.2.2.2 kohdan mukaiseksi. |
| --- | --- |

2.2.2.6

Juuri ennen testiä rengaspaine tarkistetaan ja säädetään tarvittaessa 2.2.2.2 kohdan mukaiseksi.

| 2.2.2.7 | Alkunopeudessa 87–83 km/h ajojarruihin kohdistetaan tasainen voima, joka riittää aktivoimaan ABS-järjestelmän kaikissa ajoneuvon pyörissä ja jolla saavutetaan vakaa hidastuvuus ennen kuin ajoneuvon nopeus on laskenut arvoon 80 km/h. Tätä voimaa ylläpidetään ajoneuvon pysähtymiseen asti.
  Jarrutustestin aikana käsivaihteiston kytkimen on oltava irti kytkettynä tai automaattisen vaihteiston valitsimen vapaa-asennossa. |
| --- | --- |

2.2.2.7

Alkunopeudessa 87–83 km/h ajojarruihin kohdistetaan tasainen voima, joka riittää aktivoimaan ABS-järjestelmän kaikissa ajoneuvon pyörissä ja jolla saavutetaan vakaa hidastuvuus ennen kuin ajoneuvon nopeus on laskenut arvoon 80 km/h. Tätä voimaa ylläpidetään ajoneuvon pysähtymiseen asti.

Jarrutustestin aikana käsivaihteiston kytkimen on oltava irti kytkettynä tai automaattisen vaihteiston valitsimen vapaa-asennossa.

| 2.2.2.8 | Testin ajosuunnan on oltava sama kaikissa testisarjoissa ja testirenkaalle sama kuin SRTT:lle, jonka suorituskykyyn testirengasta verrataan. |
| --- | --- |

2.2.2.8

Testin ajosuunnan on oltava sama kaikissa testisarjoissa ja testirenkaalle sama kuin SRTT:lle, jonka suorituskykyyn testirengasta verrataan.

| 2.2.2.9 | Uusille renkaille tehdään kaksi koeajoa renkaiden esikäsittelemiseksi. Näiden koeajojen yhteydessä voidaan tarkistaa tallennuslaitteiden toiminta, mutta tuloksia ei oteta huomioon suorituskyvyn arvioinnissa. |
| --- | --- |

2.2.2.9

Uusille renkaille tehdään kaksi koeajoa renkaiden esikäsittelemiseksi. Näiden koeajojen yhteydessä voidaan tarkistaa tallennuslaitteiden toiminta, mutta tuloksia ei oteta huomioon suorituskyvyn arvioinnissa.

| 2.2.2.10 | Kun renkaan suorituskykyä arvioidaan suhteessa SRTT:n suorituskykyyn, jarrutustesti on tehtävä samassa testiradan pisteessä ja samalla kaistalla. |
| --- | --- |

2.2.2.10

Kun renkaan suorituskykyä arvioidaan suhteessa SRTT:n suorituskykyyn, jarrutustesti on tehtävä samassa testiradan pisteessä ja samalla kaistalla.

| 2.2.2.11 | Testausjärjestys on seuraava:
  R1 – T – R2
  jossa:
  R1 on SRTT:n alkuperäinen testi, R2 on SRTT:n uusintatesti ja T on arvioitavan ehdokasrenkaan testi.
  Enintään kolme ehdokasrengasta voidaan testata ennen SRTT:n testin uusimista, esimerkiksi seuraavasti:
  R1 – T1 – T2 – T3 – R2. |
| --- | --- |

2.2.2.11

Testausjärjestys on seuraava:

R1 – T – R2

jossa:

R1 on SRTT:n alkuperäinen testi, R2 on SRTT:n uusintatesti ja T on arvioitavan ehdokasrenkaan testi.

Enintään kolme ehdokasrengasta voidaan testata ennen SRTT:n testin uusimista, esimerkiksi seuraavasti:

R1 – T1 – T2 – T3 – R2.

| 2.2.2.12 | Keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus (MFDD) nopeuksien 80 km/h ja 20 km/h välillä on laskettava vähintään kolmesta pätevästä tuloksesta SRTT:n osalta ja kuudesta pätevästä tuloksesta ehdokasrenkaiden osalta.
  Keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus (MFDD) lasketaan seuraavasti:
  MFDD = 231,48/S
  jossa:
  S on mitattu hidastumismatka nopeudesta 80 km/h nopeuteen 20 km/h.
  Jotta tulos olisi pätevä, vaihtelukerroin (joka on standardipoikkeama jaettuna keskimääräisellä tuloksella ilmaistuna prosenttiosuutena) saa olla enintään 3 prosenttia. Jos tähän ei päästä SRTT:n uusintatestauksessa, ehdokasrenkaiden arviointi hylätään ja testi uusitaan kokonaisuudessaan.
  Laskettujen MFDD-arvojen keskiarvo määritellään kunkin testausajojen sarjan osalta. |
| --- | --- |

2.2.2.12

Keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus (MFDD) nopeuksien 80 km/h ja 20 km/h välillä on laskettava vähintään kolmesta pätevästä tuloksesta SRTT:n osalta ja kuudesta pätevästä tuloksesta ehdokasrenkaiden osalta.

Keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus (MFDD) lasketaan seuraavasti:

MFDD = 231,48/S

jossa:

S on mitattu hidastumismatka nopeudesta 80 km/h nopeuteen 20 km/h.

Jotta tulos olisi pätevä, vaihtelukerroin (joka on standardipoikkeama jaettuna keskimääräisellä tuloksella ilmaistuna prosenttiosuutena) saa olla enintään 3 prosenttia. Jos tähän ei päästä SRTT:n uusintatestauksessa, ehdokasrenkaiden arviointi hylätään ja testi uusitaan kokonaisuudessaan.

Laskettujen MFDD-arvojen keskiarvo määritellään kunkin testausajojen sarjan osalta.

| 2.2.2.13 | Keskimääräisen MFDD-arvon käyttö kussakin testausajojen sarjassa: | Jos testausjärjestys on R1 – T – R2, SRTT:n MFDD, johon ehdokasrenkaan suorituskykyä verrataan, on
  (R1 + R2)/2
  jossa:
  R1 on SRTT:n ensimmäisen testausajojen sarjan keskimääräinen MFDD ja R2 SRTT:n toisen testausajojen sarjan keskimääräinen MFDD. |
| --- | --- | --- |

2.2.2.13

Keskimääräisen MFDD-arvon käyttö kussakin testausajojen sarjassa:

Jos testausjärjestys on R1 – T – R2, SRTT:n MFDD, johon ehdokasrenkaan suorituskykyä verrataan, on

(R1 + R2)/2

jossa:

R1 on SRTT:n ensimmäisen testausajojen sarjan keskimääräinen MFDD ja R2 SRTT:n toisen testausajojen sarjan keskimääräinen MFDD.

| | Jos testausjärjestys on R1 – T1 – T2 – R2, SRTT:n MFDD on | 2/3 R1 + 1/3 R2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T1 ja |
| --- | --- | --- |

Jos testausjärjestys on R1 – T1 – T2 – R2, SRTT:n MFDD on

2/3 R1 + 1/3 R2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T1 ja

| | 1/3 R1 + 2/3 R2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T2. |
| --- | --- |

1/3 R1 + 2/3 R2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T2.

| | Jos testausjärjestys on R1 – T1 – T2 – T3 – R2, SRTT:n MFDD on | 3/4 R1 + 1/4 R2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T1, |
| --- | --- | --- |

Jos testausjärjestys on R1 – T1 – T2 – T3 – R2, SRTT:n MFDD on

3/4 R1 + 1/4 R2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T1,

| | (R1 + R2)/2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T2 ja |
| --- | --- |

(R1 + R2)/2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T2 ja

| | 1/4 R1 + 3/4 R2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T3. |
| --- | --- |

1/4 R1 + 3/4 R2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T3.

| 2.2.2.14 | Märkäpitoindeksi (G) lasketaan seuraavasti: |
| --- | --- |

2.2.2.14

Märkäpitoindeksi (G) lasketaan seuraavasti:

Formula

| 2.2.2.15 | Jos ehdokasrenkaita ei voida asentaa samaan ajoneuvoon kuin SRTT, esimerkiksi rengaskoon takia tai siksi, ettei vaadittua kuormitusta voida saavuttaa, vertailussa on käytettävä välirenkaita eli ”tarkistusrenkaita” ja kahta eri ajoneuvoa. Yhteen ajoneuvoon on voitava asentaa SRTT ja tarkistusrengas ja toiseen ajoneuvoon on voitava asentaa tarkistusrengas ja ehdokasrengas.






  2.2.2.15.1 | Tarkistusrenkaan märkäpitoindeksi suhteessa SRTT:hen (G1) ja ehdokasrenkaan märkäpitoindeksi suhteessa tarkistusrenkaaseen (G2) määritellään 2.2.2.1–2.2.2.15 kohdassa kuvaillulla menetelmällä.
  Ehdokasrenkaan märkäpitoindeksi suhteessa SRTT:hen on näin saadun kahden märkäpitoindeksin tulos, eli G1 × G2. |
| --- | --- | --- |

2.2.2.15

Jos ehdokasrenkaita ei voida asentaa samaan ajoneuvoon kuin SRTT, esimerkiksi rengaskoon takia tai siksi, ettei vaadittua kuormitusta voida saavuttaa, vertailussa on käytettävä välirenkaita eli ”tarkistusrenkaita” ja kahta eri ajoneuvoa. Yhteen ajoneuvoon on voitava asentaa SRTT ja tarkistusrengas ja toiseen ajoneuvoon on voitava asentaa tarkistusrengas ja ehdokasrengas.

2.2.2.15.1

Tarkistusrenkaan märkäpitoindeksi suhteessa SRTT:hen (G1) ja ehdokasrenkaan märkäpitoindeksi suhteessa tarkistusrenkaaseen (G2) määritellään 2.2.2.1–2.2.2.15 kohdassa kuvaillulla menetelmällä.

Ehdokasrenkaan märkäpitoindeksi suhteessa SRTT:hen on näin saadun kahden märkäpitoindeksin tulos, eli G1 × G2.

| 2.2.2.15.2 | Kaikissa testeissä on käytettävä samaa rataa ja rataosuutta, ja ympäristöolojen on oltava samanlaiset; esimerkiksi märän radan pinnan lämpötila saa vaihdella enintään ±5 °C. Kaikki testit on tehtävä samana päivänä. |
| --- | --- |

2.2.2.15.2

Kaikissa testeissä on käytettävä samaa rataa ja rataosuutta, ja ympäristöolojen on oltava samanlaiset; esimerkiksi märän radan pinnan lämpötila saa vaihdella enintään ±5 °C. Kaikki testit on tehtävä samana päivänä.

| 2.2.2.15.3 | Samaa tarkistusrenkaiden sarjaa käytetään vertailussa SRTT:hen ja ehdokasrenkaaseen, ja renkaat on asennettava samoihin rengaspaikkoihin. |
| --- | --- |

2.2.2.15.3

Samaa tarkistusrenkaiden sarjaa käytetään vertailussa SRTT:hen ja ehdokasrenkaaseen, ja renkaat on asennettava samoihin rengaspaikkoihin.

| 2.2.2.15.4 | Testauksessa käytetyt tarkistusrenkaat on varastoitava samoissa olosuhteissa, joita SRTT:lle vaaditaan. |
| --- | --- |

2.2.2.15.4

Testauksessa käytetyt tarkistusrenkaat on varastoitava samoissa olosuhteissa, joita SRTT:lle vaaditaan.

| 2.2.2.15.5 | SRTT ja tarkistusrenkaat on hylättävä, jos niissä havaitaan epätasaista kulumista tai vaurioita tai kun niiden suorituskyky vaikuttaa heikentyneen. |
| --- | --- |

2.2.2.15.5

SRTT ja tarkistusrenkaat on hylättävä, jos niissä havaitaan epätasaista kulumista tai vaurioita tai kun niiden suorituskyky vaikuttaa heikentyneen.

Lisäys 1

TESTAUSSELOSTE (MÄRKÄPITO)

Osa 1 –   Seloste

1.   Tyyppihyväksyntäviranomainen tai tekninen tutkimuslaitos: ...

2.   Hakijan nimi ja osoite: ...

3.   Testausselosteen numero: ...

4.   Valmistaja ja tuotemerkki tai kauppanimi: ...

5.   Rengasluokka (C1, C2 tai C3): ...

6.   Käyttöluokka: ...

7.   Märkäpitokerroin suhteessa SRTT:hen 2.1.2.15 tai 2.2.2.15 kohdan mukaisesti: ...

8.   Huomautukset (jos on): ...

9.   Päiväys:

10.   Allekirjoitus:

Osa 2 –   Testitiedot

1.   Testin päivämäärä: ...

2.   Testiajoneuvo (merkki, malli, vuosi, muutokset jne. tai perävaunun tunnistetiedot): ...

3.   Testausradan sijainti: ...

3.1   Testausradan ominaisuudet: ...

3.2   Myöntäjä:

3.3   Sertifiointimenetelmä: ...

4.   Testirenkaan tiedot: ...

4.1   Renkaan kokomerkintä ja käyttökuvaus: ...

4.2   Renkaan tuotemerkki ja kauppanimi: ...

4.3   Viiterengaspaine: kPa ...

4.4   Testitiedot:

| Rengas | SRTT | Ehdokasrengas | Tarkistusrengas |
| --- | --- | --- | --- |
| Testirenkaan kuormitus (kg) | | | |
| Vedensyvyys (mm)
  (0,5–1,5 mm) | | | |
| Märän radan keskilämpötila (°C)
  (5–35 °C) | | | |

Rengas

SRTT

Ehdokasrengas

Tarkistusrengas

Testirenkaan kuormitus (kg)

Vedensyvyys (mm)

(0,5–1,5 mm)

Märän radan keskilämpötila (°C)

(5–35 °C)

4.5   Testausvanteen leveyskoodi: ...

4.6   Lämpötilan mittausanturin tyyppi: ...

4.7   SRTT:n tunnistetiedot: ...

5.   Pätevät testitulokset: ...

| Testin nro | Testausnopeus
  (km/h) | Ajosuunta | SRTT | Ehdokas rengas | Tarkistus rengas | Kitkakertoimen huippuarvo
  (PBFC) | Keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus
  (MFDD) | Märkäpitoindeksi
  (G) | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | | | | | |
| 2 | | | | | | | | | |
| 3 | | | | | | | | | |
| 4 | | | | | | | | | |
| 5 | | | | | | | | | |
| 6 | | | | | | | | | |
| 7 | | | | | | | | | |
| 8 | | | | | | | | | |

Testin nro

Testausnopeus

(km/h)

Ajosuunta

SRTT

Ehdokas rengas

Tarkistus rengas

Kitkakertoimen huippuarvo

(PBFC)

Keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus

(MFDD)

Märkäpitoindeksi

(G)

Huomautukset

1

2

3

4

5

6

7

8

---

LIITE 6

VIERINTÄVASTUKSEN TESTAUSMENETELMÄ

1.   TESTAUSMENETELMÄT

Testauksessa voidaan käyttää jäljempänä kuvailtuja vaihtoehtoisia testausmenetelmiä. Käytettävä menetelmä on testaajan valittavissa. Kussakin menetelmässä testimittaukset on muunnettava renkaan ja testirummun rajapinnassa vaikuttavaksi voimaksi. Mitattavat parametrit ovat seuraavat:

| a) | voimamenetelmässä: mitattu tai muunnettu reaktiovoima pyörän akselilla (1); |
| --- | --- |

a)

voimamenetelmässä: mitattu tai muunnettu reaktiovoima pyörän akselilla (1);

| b) | momenttimenetelmässä: momentti testirummulta mitattuna (2); |
| --- | --- |

b)

momenttimenetelmässä: momentti testirummulta mitattuna (2);

| c) | hidastuvuusmenetelmässä: testirumpu-rengasasennelman hidastuvuuden mittaus (2); |
| --- | --- |

c)

hidastuvuusmenetelmässä: testirumpu-rengasasennelman hidastuvuuden mittaus (2);

| d) | tehomenetelmässä: testirummulle tulevan tehon mittaus (2). |
| --- | --- |

d)

tehomenetelmässä: testirummulle tulevan tehon mittaus (2).

2.   TESTAUSVÄLINEET

2.1   Testirumpu

2.1.1   Läpimitta

Testidynamometrissä on oltava sylinterimäinen vauhtipyörä (rumpu), jonka läpimitta on vähintään 1,7 m.

Fr- ja Cr-arvot on ilmoitettava suhteessa rummun läpimittaan 2,0 m. Jos rummun läpimitta on muu kuin 2,0 m, on tehtävä mukautus 6.3 kohdassa kuvaillun menetelmän mukaisesti.

2.1.2   Pinta

Rummun pinnan on oltava sileää terästä. Skim test -kokeen tarkkuuden parantamiseksi voidaan vaihtoehtoisesti käyttää kuvioitua pintaa, joka on pidettävä puhtaana.

Fr- ja Cr-arvot on ilmoitettava suhteessa sileään rummun pintaan. Kuvioidun pinnan osalta on noudatettava lisäyksessä 1 olevassa 7 kohdassa esitettyjä vaatimuksia.

2.1.3   Leveys

Rummun testipinnan leveyden on oltava renkaan kosketuspinnan leveyttä suurempi.

2.2   Mittavanne

Rengas on asennettava seuraavassa määritellylle terästä tai kevytmetalliseosta olevalle mittavanteelle:

| a) | C1- ja C2-luokan renkaiden osalta vanteen leveyden on oltava standardissa ISO 4000-1:2010 määritelty; |
| --- | --- |

a)

C1- ja C2-luokan renkaiden osalta vanteen leveyden on oltava standardissa ISO 4000-1:2010 määritelty;

| b) | C3-luokan renkaiden osalta vanteen leveyden on oltava standardissa ISO 4209 1:2001 määritelty. Muita vanneleveyksiä ei saa käyttää. Katso lisäys 2. |
| --- | --- |

b)

C3-luokan renkaiden osalta vanteen leveyden on oltava standardissa ISO 4209 1:2001 määritelty. Muita vanneleveyksiä ei saa käyttää. Katso lisäys 2.

2.3   Kuormituksen, suuntauksen, säätöjen ja instrumenttien tarkkuus

Näiden parametrien mittauksen on oltava riittävän tarkka ja täsmällinen vaadittavien testitietojen saamiseksi. Vastaavat arvot esitetään lisäyksessä 1.

2.4   Ympäristön lämpötila

2.4.1   Vertailuolosuhteet

Ympäristön vertailulämpötilan on oltava 25 °C mitattuna vähintään 0,15 m:n ja enintään 1 m:n etäisyydeltä renkaan sivupinnasta.

2.4.2   Vaihtoehtoiset olosuhteet

Jos ympäristön lämpötila poikkeaa vertailulämpötilasta, vierintävastusmittausta on korjattava vastaavasti tämän liitteen 6.2 kohdan mukaisesti.

2.4.3   Rummun pinnan lämpötila

Testirummun pinnan lämpötilan on oltava testin alkaessa sama kuin ympäristön lämpötila.

3.   TESTAUSOLOSUHTEET

3.1   Yleistä

Vierintävastuksen mittausta varten rengas täytetään rajoitetusti ja rengaspaineen annetaan muodostua renkaan lämmetessä.

3.2   Testinopeudet

Arvo on mitattava asianomaisella testirummun nopeudella, joka on esitetty taulukossa 1.

Taulukko 1

Testinopeudet

| (km/h) |
| --- |
| Rengasluokka | C1 | C2 ja C3 | C3 |
| Kantavuusluku | Kaikki | LI ≤ 121 | LI ≤ 121 |
| Nopeustunnus | Kaikki | Kaikki | J 100 km/h ja pienempi tai renkaat, joita ei ole merkitty nopeustunnuksella | K 110 km/h ja suurempi |
| Nopeus | 80 | 80 | 60 | 80 |

(km/h)

Rengasluokka

C1

C2 ja C3

C3

Kantavuusluku

Kaikki

LI ≤ 121

LI ≤ 121

Nopeustunnus

Kaikki

Kaikki

J 100 km/h ja pienempi tai renkaat, joita ei ole merkitty nopeustunnuksella

K 110 km/h ja suurempi

Nopeus

80

80

60

80

3.3   Testikuorma

Vakiokuorma lasketaan taulukon 2 arvoista, ja se on pidettävä lisäyksessä 1 määriteltyjen toleranssien sisällä.

3.4   Testirengaspaine

Rengaspaineen on oltava taulukon 2 mukainen, ja sitä on rajoitettava tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan 4 kohdan vaatimusten mukaisesti.

Taulukko 2

Testikuormat ja -rengaspaineet

| Rengasluokka | C1 (3) | C2, C3 |
| --- | --- | --- |
| | Tavallinen | Vahvistettu | |
| Kuorma, % enimmäiskuormituksesta | 80 | 80 | 85 (4)

  (% yksittäiskuormasta) |
| Rengas-paine kPa | 210 | 250 | Vastaa enimmäiskuormitusta yksittäiskäytössä (5) |
| Huom. Rengaspaine on rajoitettava tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan 4 kohdan vaatimusten mukaisesti. |

Rengasluokka

C1 (3)

C2, C3

Tavallinen

Vahvistettu

Kuorma, % enimmäiskuormituksesta

80

80

85 (4)

(% yksittäiskuormasta)

Rengas-paine kPa

210

250

Vastaa enimmäiskuormitusta yksittäiskäytössä (5)

Huom. Rengaspaine on rajoitettava tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan 4 kohdan vaatimusten mukaisesti.

3.5   Kesto ja nopeus

Kun hidastusmenetelmä on valittu, on noudatettava seuraavia vaatimuksia:

| a) | kun kestoaika on Δt, aikainkrementin pituus saa olla enintään 0,5 s; |
| --- | --- |

a)

kun kestoaika on Δt, aikainkrementin pituus saa olla enintään 0,5 s;

| b) | testirummun nopeuden vaihtelu saa olla enintään 1 km/h yhden aikainkrementin aikana. |
| --- | --- |

b)

testirummun nopeuden vaihtelu saa olla enintään 1 km/h yhden aikainkrementin aikana.

4.   TESTAUSMENETTELY

4.1   Yleistä

Seuraavassa kuvailtuja vaiheita on noudatettava annetussa järjestyksessä.

4.2   Lämpötilan vakiointi

Täytettyä rengasta on pidettävä testauspaikan lämpötilassa vähintään seuraavasti:

| a) | 3 tuntia, kun kyseessä on C1-luokan rengas; |
| --- | --- |

a)

3 tuntia, kun kyseessä on C1-luokan rengas;

| b) | 6 tuntia, kun kyseessä on C2- tai C3-luokan rengas. |
| --- | --- |

b)

6 tuntia, kun kyseessä on C2- tai C3-luokan rengas.

4.3   Paineensäätö

Lämpötilan vakioinnin jälkeen rengaspaine on säädettävä testipaineeseen ja verifioitava 10 minuutin kuluttua säädön tekemisestä.

4.4   Lämmitysjakso

Lämmitysjakson pituuden on oltava taulukon 3 mukainen.

Taulukko 3

Lämmitysjaksojen pituudet

| Rengasluokka | C1 | C2 ja C3
  LI ≤ 121 | C3
  LI ≤ 121 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vanteen nimellishalkaisija | Kaikki | Kaikki | < 22,5 | ≥ 22,5 |
| Lämmitysjakson pituus | 30 min | 50 min | 150 min | 180 min |

Rengasluokka

C1

C2 ja C3

LI ≤ 121

C3

LI ≤ 121

Vanteen nimellishalkaisija

Kaikki

Kaikki

< 22,5

≥ 22,5

Lämmitysjakson pituus

30 min

50 min

150 min

180 min

4.5   Mittaus ja kirjaaminen

Seuraavat arvot on mitattava ja kirjattava (ks. kuva 1):

| a) | Testinopeus Un; |
| --- | --- |

a)

Testinopeus Un;

| b) | Renkaaseen kohdistuva kuorma kohtisuoraan rummun pintaan Lm; |
| --- | --- |

b)

Renkaaseen kohdistuva kuorma kohtisuoraan rummun pintaan Lm;

| c) | Edellä 3.3 kohdassa tarkoitettu testin alkurengaspaine; |
| --- | --- |

c)

Edellä 3.3 kohdassa tarkoitettu testin alkurengaspaine;

| d) | Mitattu vierintävastuskerroin Cr ja sen korjattu arvo Crc lämpötilassa 25 °C ja rummun läpimitan ollessa 2 m; |
| --- | --- |

d)

Mitattu vierintävastuskerroin Cr ja sen korjattu arvo Crc lämpötilassa 25 °C ja rummun läpimitan ollessa 2 m;

| e) | Renkaan akselin ja rummun ulkopinnan välinen etäisyys rL vakaissa olosuhteissa; |
| --- | --- |

e)

Renkaan akselin ja rummun ulkopinnan välinen etäisyys rL vakaissa olosuhteissa;

| f) | Ympäristön lämpötila tamb; |
| --- | --- |

f)

Ympäristön lämpötila tamb;

| g) | Testirummun säde R; |
| --- | --- |

g)

Testirummun säde R;

| h) | Valittu testimenetelmä; |
| --- | --- |

h)

Valittu testimenetelmä;

| i) | Testivanne (koko ja materiaali); |
| --- | --- |

i)

Testivanne (koko ja materiaali);

| j) | Renkaan koko, valmistaja, tyyppi, tunnistenumero (jos on), nopeustunnus, kantavuusluku, DOT-numero. |
| --- | --- |

j)

Renkaan koko, valmistaja, tyyppi, tunnistenumero (jos on), nopeustunnus, kantavuusluku, DOT-numero.

Kuva 1

Image

Kaikki mekaaniset suureet (voimat, momentit) suunnataan standardissa ISO 8855:1991 määritellyn akselijärjestelmän mukaisesti.

Renkaiden, joiden pyörimissuunta on määritelty, on pyörittävä määriteltyyn suuntaan.

4.6   Loishäviöiden mittaus

Loishäviöt on määritettävä 4.6.1 tai 4.6.2 kohdassa esitetyllä menetelmällä.

4.6.1   Skim test -koe

Menetelmä:

| a) | Kuormitusta pienennetään niin, että rengas pysyy testinopeudessa ilman, että luistamista tapahtuu (6).
  Kuormitusarvojen olisi oltava seuraavat:






  i) | C1-luokan renkaat: suositeltava arvo 100 N, ei suurempi kuin 200 N; |
| --- | --- | --- |

a)

Kuormitusta pienennetään niin, että rengas pysyy testinopeudessa ilman, että luistamista tapahtuu (6).

Kuormitusarvojen olisi oltava seuraavat:

i)

C1-luokan renkaat: suositeltava arvo 100 N, ei suurempi kuin 200 N;

| ii) | C2-luokan renkaat: suositeltava arvo 150 N, ei suurempi kuin 200 N, kun kyseessä on luokan C1 renkaiden mittaukseen tarkoitettu koje, tai 500 N, kun kyseessä on luokkien C2 ja C3 renkaille tarkoitettu koje; |
| --- | --- |

ii)

C2-luokan renkaat: suositeltava arvo 150 N, ei suurempi kuin 200 N, kun kyseessä on luokan C1 renkaiden mittaukseen tarkoitettu koje, tai 500 N, kun kyseessä on luokkien C2 ja C3 renkaille tarkoitettu koje;

| iii) | C3-luokan renkaat: suositeltava arvo 400 N, ei suurempi kuin 500 N. |
| --- | --- |

iii)

C3-luokan renkaat: suositeltava arvo 400 N, ei suurempi kuin 500 N.

| b) | Kirjataan akselivoima Ft, tulomomentti Tt tai teho tapauksen mukaan. (6) |
| --- | --- |

b)

Kirjataan akselivoima Ft, tulomomentti Tt tai teho tapauksen mukaan. (6)

| c) | Kirjataan renkaaseen kohdistuva kuorma Lm kohtisuoraan rummun pintaan. (6) |
| --- | --- |

c)

Kirjataan renkaaseen kohdistuva kuorma Lm kohtisuoraan rummun pintaan. (6)

4.6.2   Hidastuvuusmenetelmä

Menetelmä:

| a) | Poistetaan rengas testauspinnalta. |
| --- | --- |

a)

Poistetaan rengas testauspinnalta.

| b) | Kirjataan testirummun hidastuvuus ΔωDo/Δt sekä kuormittamattoman renkaan hidastuvuus ΔωT0/Δt. (6) |
| --- | --- |

b)

Kirjataan testirummun hidastuvuus ΔωDo/Δt sekä kuormittamattoman renkaan hidastuvuus ΔωT0/Δt. (6)

4.7   Varaus kojeille, jotka ylittävät kriteerin σm

Edellä 4.3–4.5 kohdassa kuvaillut vaiheet on suoritettava vain kerran, jos mittauksen standardipoikkeama on

| a) | enintään 0,075 N/kN, kun kyseessä ovat luokkien C1 ja C2 renkaat; |
| --- | --- |

a)

enintään 0,075 N/kN, kun kyseessä ovat luokkien C1 ja C2 renkaat;

| b) | enintään 0,06 N/kN, kun kyseessä ovat luokan C3 renkaat. |
| --- | --- |

b)

enintään 0,06 N/kN, kun kyseessä ovat luokan C3 renkaat.

Jos mittauksen standardipoikkeama ylittää tämän kriteerin, mittaus toistetaan n kertaa 6.5 kohdan mukaisesti. Vierintävastuksen arvoksi ilmoitetaan n mittauksen keskiarvo.

5.   TIETOJEN TULKINTA

5.1   Loishäviöiden määritys

5.1.1   Yleistä

Laboratorion on suoritettava 4.6.1 kohdassa kuvaillut voima-, momentti- ja tehomenetelmiin liittyvät mittaukset tai 4.6.2 kohdassa kuvaillut hidastuvuusmenetelmään liittyvät mittaukset, joilla määritetään tarkasti renkaan akselin kitka, renkaan ja pyörän aerodynaamiset häviöt, testirummun (ja tapauksen mukaan moottorin ja/tai kytkimen) laakerikitka sekä rummun aerodynaamiset häviöt testiolosuhteissa (kuormitus, nopeus, lämpötila).

Renkaan ja testirummun rajapintaan liittyvät loishäviöt Fpl newtoneina ilmaistuna on laskettava voiman Ft momentista, tehosta tai hidastuvuudesta 5.1.2–5.1.5 kohdan mukaisesti.

5.1.2   Voimamenetelmä renkaan akselilla

Lasketaan:

Fpl = Ft (1 +rL/R)

jossa:

| Ft | on renkaan akselin voima newtoneina (ks. 4.6.1 kohta); |
| --- | --- |
| rL | on renkaan akselin ja rummun ulkopinnan välinen etäisyys vakaissa olosuhteissa metreinä; |
| R | on testirummun säde metreinä. |

Ft

on renkaan akselin voima newtoneina (ks. 4.6.1 kohta);

rL

on renkaan akselin ja rummun ulkopinnan välinen etäisyys vakaissa olosuhteissa metreinä;

R

on testirummun säde metreinä.

5.1.3   Momenttimenetelmä testirummun akselilla

Lasketaan:

Fpl = Tt/R

jossa:

| Tt | on tulomomentti newtonmetreinä 4.6.1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |
| R | on testirummun säde metreinä. |

Tt

on tulomomentti newtonmetreinä 4.6.1 kohdan mukaisesti;

R

on testirummun säde metreinä.

5.1.4   Tehomenetelmä testirummun akselilla

Lasketaan:

Formula

jossa:

| V | kojeen käyttölaitteelle tuleva sähköinen potentiaali, volttia; |
| --- | --- |
| A | kojeen käyttölaitteen ottama sähkövirta, ampeeria; |
| Un | testirummun nopeus, km/h. |

V

kojeen käyttölaitteelle tuleva sähköinen potentiaali, volttia;

A

kojeen käyttölaitteen ottama sähkövirta, ampeeria;

Un

testirummun nopeus, km/h.

5.1.5.   Hidastuvuusmenetelmä

Lasketaan loishäviöt Fpl newtoneina.

Formula

jossa:

| ID | on testirummun pyörimisinertia, kg.m2; |
| --- | --- |
| R | on testirummun pinnan säde metreinä; |
| ωD0 | on testirummun kulmanopeus ilman rengasta radiaaneina sekunnissa; |
| Δt0 | on loishäviön mittaukseen ilman rengasta valittu aikainkrementti sekunteina; |
| IT | on akselin, renkaan ja pyörän pyörimisinertia kilogrammoina neliömetrille; |
| Rr | on renkaan pyörimissäde metreinä; |
| ωT0 | on renkaan kulmanopeus kuormittamattomana radiaaneina sekunnissa. |

ID

on testirummun pyörimisinertia, kg.m2;

R

on testirummun pinnan säde metreinä;

ωD0

on testirummun kulmanopeus ilman rengasta radiaaneina sekunnissa;

Δt0

on loishäviön mittaukseen ilman rengasta valittu aikainkrementti sekunteina;

IT

on akselin, renkaan ja pyörän pyörimisinertia kilogrammoina neliömetrille;

Rr

on renkaan pyörimissäde metreinä;

ωT0

on renkaan kulmanopeus kuormittamattomana radiaaneina sekunnissa.

5.2   Vierintävastuksen laskeminen

5.2.1   Yleistä

Vierintävastus Fr, newtoneina ilmoitettuna, lasketaan arvoista, jotka on saatu testaamalla rengas tässä kansainvälisessä standardissa esitettyjen vaatimusten mukaisesti, ja vähentämällä 5.1 kohdan mukaisesti saadut asianomaiset loishäviöt Fpl.

5.2.2   Voimamenetelmä renkaan akselilla

Vierintävastus Fr, newtoneina ilmoitettuna, lasketaan yhtälöstä

Fr = Ft[1 + (rL/R)] – Fpl

jossa:

| Ft | on renkaan akselin voima newtoneina; |
| --- | --- |
| Fpl | edustaa loishäviöitä, jotka on laskettu 5.1.2 kohdan mukaisesti; |
| rL | on renkaan akselin ja rummun ulkopinnan välinen etäisyys vakaissa olosuhteissa metreinä; |
| R | on testirummun säde metreinä. |

Ft

on renkaan akselin voima newtoneina;

Fpl

edustaa loishäviöitä, jotka on laskettu 5.1.2 kohdan mukaisesti;

rL

on renkaan akselin ja rummun ulkopinnan välinen etäisyys vakaissa olosuhteissa metreinä;

R

on testirummun säde metreinä.

5.2.3   Momenttimenetelmä testirummun akselilla

Vierintävastus Fr, newtoneina ilmoitettuna, lasketaan yhtälöstä

Formula

jossa:

| Tt | on momentti newtonmetreinä; |
| --- | --- |
| Fpl | edustaa loishäviöitä, jotka on laskettu 5.1.3 kohdan mukaisesti; |
| R | on testirummun säde metreinä. |

Tt

on momentti newtonmetreinä;

Fpl

edustaa loishäviöitä, jotka on laskettu 5.1.3 kohdan mukaisesti;

R

on testirummun säde metreinä.

5.2.4   Tehomenetelmä testirummun akselilla

Vierintävastus Fr, newtoneina ilmoitettuna, lasketaan yhtälöstä

Formula

jossa:

| V | kojeen käyttölaitteelle tuleva sähköinen potentiaali, volttia; |
| --- | --- |
| A | kojeen käyttölaitteen ottama sähkövirta, ampeeria; |
| Un | testirummun nopeus, km/h. |
| Fpl | edustaa loishäviöitä, jotka on laskettu 5.1.4 kohdan mukaisesti; |

V

kojeen käyttölaitteelle tuleva sähköinen potentiaali, volttia;

A

kojeen käyttölaitteen ottama sähkövirta, ampeeria;

Un

testirummun nopeus, km/h.

Fpl

edustaa loishäviöitä, jotka on laskettu 5.1.4 kohdan mukaisesti;

5.2.5   Hidastuvuusmenetelmä

Vierintävastus Fr, newtoneina ilmoitettuna, lasketaan yhtälöstä

Formula

jossa:

| ID | on testirummun pyörimisinertia kilogrammoina neliömetrille; |
| --- | --- |
| R | on testirummun pinnan säde metreinä; |
| Fpl | edustaa loishäviöitä, jotka on laskettu 5.1.5 kohdan mukaisesti; |
| Dtv | on mittausta varten valittu aikainkrementti sekunteina; |
| Δwv | on testirummun kulmanopeusinkrementti ilman rengasta radiaaneina sekunnissa; |
| IT | on akselin, renkaan ja pyörän pyörimisinertia kilogrammoina neliömetrille; |
| Rr | on renkaan pyörimissäde metreinä; |
| Fr | on vierintävastus newtoneina. |

ID

on testirummun pyörimisinertia kilogrammoina neliömetrille;

R

on testirummun pinnan säde metreinä;

Fpl

edustaa loishäviöitä, jotka on laskettu 5.1.5 kohdan mukaisesti;

Dtv

on mittausta varten valittu aikainkrementti sekunteina;

Δwv

on testirummun kulmanopeusinkrementti ilman rengasta radiaaneina sekunnissa;

IT

on akselin, renkaan ja pyörän pyörimisinertia kilogrammoina neliömetrille;

Rr

on renkaan pyörimissäde metreinä;

Fr

on vierintävastus newtoneina.

6.   TIETOJEN ANALYSOINTI

6.1   Vierintävastuskerroin

Vierintävastuskerroin Cr lasketaan jakamalla vierintävastus renkaan kuormituksella seuraavasti:

Formula

jossa:

| Fr | on vierintävastus newtoneina; |
| --- | --- |
| Lm | on testikuormitus kilonewtoneina. |

Fr

on vierintävastus newtoneina;

Lm

on testikuormitus kilonewtoneina.

6.2   Lämpötilakorjaus

Jos mittausten tekemistä muussa kuin 25 °C:n lämpötilassa ei voida välttää (vain vähintään 20 °C:n ja enintään 30 °C:n lämpötilat ovat hyväksyttäviä), on tehtävä lämpötilakorjaus seuraavan yhtälön mukaisesti:

| Fr25 | on vierintävastus 25 °C:n lämpötilassa newtoneina:

  F

  r25 = Fr
   [1 + K (tamb
  – 25)] |
| --- | --- |

Fr25

on vierintävastus 25 °C:n lämpötilassa newtoneina:

F

  r25 = Fr
   [1 + K (tamb
  – 25)]

jossa:

| Fr | on vierintävastus newtoneina; |
| --- | --- |
| tamb | on ympäristön lämpötila Celsius-asteina; |
| K | on: | 0,008 C1-luokan renkaiden osalta; |

Fr

on vierintävastus newtoneina;

tamb

on ympäristön lämpötila Celsius-asteina;

K

on:

0,008 C1-luokan renkaiden osalta;

| | 0,01 C2-luokan renkaiden osalta; |
| --- | --- |

0,01 C2-luokan renkaiden osalta;

| | 0,006 C3-luokan renkaiden osalta. |
| --- | --- |

0,006 C3-luokan renkaiden osalta.

6.3   Rummun läpimitan mukainen korjaus

Läpimitaltaan erilaisilla testirummuilla saatuja tuloksia on verrattava käyttäen seuraavaa teoreettista kaavaa:

F

  r02
  Image
  KF

  r01

kun:

Formula

jossa:

| R
  1 | on rummun 1 säde metreinä; |
| --- | --- |
| R
  2 | on rummun 2 säde metreinä; |
| r
  T | on puolet renkaan nimellisläpimitasta metreinä; |
| F
  r01 | on rummulta 1 mitattu vierintävastuksen arvo newtoneina; |
| F
  r02 | on rummulta 2 mitattu vierintävastuksen arvo newtoneina. |

R
  1

on rummun 1 säde metreinä;

R
  2

on rummun 2 säde metreinä;

r
  T

on puolet renkaan nimellisläpimitasta metreinä;

F
  r01

on rummulta 1 mitattu vierintävastuksen arvo newtoneina;

F
  r02

on rummulta 2 mitattu vierintävastuksen arvo newtoneina.

6.4   Mittaustulos

Kun mittausten lukumäärä (n) on suurempi kuin 1, jos 4.6 kohdassa sitä edellytetään, mittaustulos on n mittaukselle saatujen Cr-arvojen keskiarvo sen jälkeen, kun 6.2 ja 6.3 kohdassa tarkoitetut korjaukset on tehty.

6.5   Laboratorion on varmistettava, että koje säilyttää vähintään kolmessa mittauksessa seuraavat σm:n arvot mitattuna yhdellä renkaalla:

| | σm ≤ 0,075 N/kN luokkien C1 ja C2 renkaiden osalta; |
| --- | --- |

σm ≤ 0,075 N/kN luokkien C1 ja C2 renkaiden osalta;

| | σm ≤ 0,06 N/kN luokan C3 renkaiden osalta. |
| --- | --- |

σm ≤ 0,06 N/kN luokan C3 renkaiden osalta.

Jos edellä esitetty arvoa σm koskeva vaatimus ei täyty, on seuraavalla kaavalla määritettävä se mittausten vähimmäismäärä n (pyöristettynä ylöspäin lähimpään kokonaislukuun), joka kojeella on tehtävä tämän säännön vaatimusten täyttämiseksi.

n = ( σm / x)2

jossa:

| x | = | 0,075 N/kN luokkien C1 ja C2 renkaiden osalta; |
| --- | --- | --- |
| x | = | 0,06 N/kN luokan C3 renkaiden osalta. |

x

=

0,075 N/kN luokkien C1 ja C2 renkaiden osalta;

x

=

0,06 N/kN luokan C3 renkaiden osalta.

Jos renkaalle on tehtävä useita mittauksia, rengas–pyöräasennelma on poistettava kojeesta mittausten välillä.

Jos poistamiseen ja takaisin asentamiseen kuluva aika on alle 10 minuuttia, 4.3 kohdassa tarkoitettuja lämmitysjaksoja voidaan lyhentää seuraaviin arvoihin:

| a) | 10 minuuttia C1-luokan renkaille; |
| --- | --- |

a)

10 minuuttia C1-luokan renkaille;

| b) | 20 minuuttia C2-luokan renkaille; |
| --- | --- |

b)

20 minuuttia C2-luokan renkaille;

| c) | 30 minuuttia C3-luokan renkaille. |
| --- | --- |

c)

30 minuuttia C3-luokan renkaille.

6.6   Seuranta laboratorion tarkistusrenkaalla on tehtävä vähintään yhden kuukauden välein. Seurantaan on sisällyttävä vähintään kolme erillistä mittausta, jotka tehdään kyseisen yhden kuukauden pituisen jakson aikana. Kuukauden jakson aikana tehdyn kolmen mittauksen tulosten keskiarvoa tarkastellaan kuukausittaisten arviointien välillä tapahtuneen ryöminnän määrittämiseksi.

---

(1)  Mitattu arvo sisältää myös pyörän ja renkaan laakeri- ja aerodynaamiset häviöt, jotka on myös otettava huomioon tietojen tulkinnassa.

(2)  Mitattu arvo sisältää momentti-, hidastuvuus- ja tehomenetelmissä myös pyörän, renkaan ja rummun laakeri- ja aerodynaamiset häviöt, jotka on myös otettava huomioon tietojen tulkinnassa.

(3)  Sellaisiin luokkiin kuuluvien henkilöautonrenkaiden osalta, jotka eivät sisälly standardiin ISO 4000-1:2010, rengaspaine on valmistajan suosittelema renkaan enimmäiskantavuutta vastaava rengaspaine vähennettynä 30 kPa:lla.

(4)  Prosentteina yksittäiskuormasta tai 85 prosenttia yksittäiskäytön enimmäiskuormituksesta, kuten määritelty sovellettavissa rengasstandardeissa, ellei merkitty renkaaseen.

(5)  Renkaan sivupintaan merkitty rengaspaine. Ellei painetta ole merkitty sivupintaan, yksittäiskäytön enimmäiskuormitusta vastaava paine sovellettavien rengasstandardien mukaisesti.

(6)  Voimamenetelmää lukuun ottamatta mitattuun arvoon sisältyvät pyörän, renkaan ja rummun laakeri- ja aerodynaamiset häviöt, jotka on myös otettava huomioon.

Tiedetään, että akselin ja rummun laakerikitkat ovat riippuvaisia kohdistuvasta kuormituksesta. Näin ollen se on erilainen kuormitetun järjestelmän mittauksessa ja skim test -menettelyssä. Käytännön syistä tämä ero voidaan kuitenkin jättää huomiotta.

Lisäys 1

TESTAUSLAITTEISTON TOLERANSSIT

1.   TARKOITUS

Tässä liitteessä täsmennetyt raja-arvot ovat tarpeen, jotta testitulosten toistettavuus olisi riittävä, mikä koskee myös eri testilaboratorioiden tuloksia. Esitettyjä toleransseja ei ole tarkoitettu täydellisiksi teknisiksi eritelmiksi, vaan pikemminkin suuntaviivoiksi luotettavien testitulosten saavuttamiseksi.

2.   TESTIVANTEET

2.1   Leveys

Henkilöauton renkaiden (luokka C1) osalta vanteen leveyden on oltava sama kuin standardin ISO 4000-1:2010 kohdassa 6.2.2 määritellyn mittavanteen leveys.

Kuorma- ja linja-autojen renkaiden (luokat C2 ja C3) osalta vanteen leveyden on oltava sama kuin standardin ISO 4209-1:2001 kohdassa 5.1.3 määritellyn mittavanteen leveys.

2.2   Poikkeama (run-out)

Poikkeaman on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | säteittäispoikkeama enintään 0,5 mm |
| --- | --- |

a)

säteittäispoikkeama enintään 0,5 mm

| b) | sivuttaispoikkeama enintään 0,5 mm |
| --- | --- |

b)

sivuttaispoikkeama enintään 0,5 mm

3.   TESTIRUMMUN JA RENKAAN KOHDISTUS

Yleistä:

Kulmapoikkeamat ovat kriittisiä testitulosten kannalta.

3.1   Kuorman kohdistaminen

Kuorman on kohdistuttava renkaaseen kohtisuorassa testipintaan nähden ja kuljettava pyörän keskustan kautta seuraavalla tarkkuudella:

| a) | 1 mrad voima- ja hidastuvuusmenetelmässä; |
| --- | --- |

a)

1 mrad voima- ja hidastuvuusmenetelmässä;

| b) | 5 mrad momentti- ja tehomenetelmässä. |
| --- | --- |

b)

5 mrad momentti- ja tehomenetelmässä.

3.2   Renkaan kohdistus

3.2.1   Pystykallistuskulma (camber-kulma)

Pyörän tason on oltava kohtisuorassa testipintaan nähden tarkkuudella 2 mrad kaikissa menetelmissä.

3.2.2   Sortokulma

Pyörän tason on oltava yhdensuuntainen testipinnan liikkeen suuntaan nähden tarkkuudella 1 mrad kaikissa menetelmissä.

4.   SÄÄTÖTARKKUUS

Testausolosuhteiden on pysyttävä määritellyissä arvoissa huolimatta renkaan ja vanteen poikkeamista johtuvista häiriöistä niin, että kokonaisvaihtelu vierintävastuksen mittauksessa on mahdollisimman pieni. Jotta tämä vaatimus täyttyisi, vierintävastustietojen keruujakson aikana tehtyjen mittausten keskiarvojen tarkkuuden on oltava seuraavassa esitettyjen rajojen sisällä:

| a) | renkaan kuormitus:






  i) | kun kantavuusluku ≤ 121), suurempi arvoista ± 20 N tai ± 0,5 prosenttia |
| --- | --- | --- |

a)

renkaan kuormitus:

i)

kun kantavuusluku ≤ 121), suurempi arvoista ± 20 N tai ± 0,5 prosenttia

| ii) | kun kantavuusluku > 121), suurempi arvoista ± 45 N tai ± 0,5 prosenttia |
| --- | --- |

ii)

kun kantavuusluku > 121), suurempi arvoista ± 45 N tai ± 0,5 prosenttia

| b) | rengaspaine kylmänä: ± 3 kPa |
| --- | --- |

b)

rengaspaine kylmänä: ± 3 kPa

| c) | pintanopeus:






  i) | ± 0,2 km/h teho-, momentti- ja hidastuvuusmenetelmässä |
| --- | --- | --- |

c)

pintanopeus:

i)

± 0,2 km/h teho-, momentti- ja hidastuvuusmenetelmässä

| ii) | ± 0,5 km/h voimamenetelmässä |
| --- | --- |

ii)

± 0,5 km/h voimamenetelmässä

| d) | aika: ± 0,02 s |
| --- | --- |

d)

aika: ± 0,02 s

5.   MITTAUSLAITTEIDEN TARKKUUS

Testitietojen lukuun ja tallennukseen käytettävien mittauslaitteiden tarkkuustoleranssit esitetään seuraavassa taulukossa:

| Parametri | Kantavuusluku ≤ 121 | Kantavuusluku > 121 |
| --- | --- | --- |
| renkaan kuormitus | +/– 10 N or +/– 0,5 % (1) | +/– 30 N or +/– 0,5 % (1) |
| rengaspaine | +/– 1 kPa | +/– 1,5 kPa |
| akselivoima | +/– 0,5 N tai + 0,5 % (1) | +/– 1,0 N tai + 0,5 % (1) |
| momentti | +/– 0,5 Nm tai + 0,5 % (1) | +/– 1,0 Nm tai + 0,5 % (1) |
| etäisyys | +/– 1 mm | +/– 1 mm |
| sähköteho | +/– 10 W | +/– 20 W |
| lämpötila | +/– 0,2 °C |
| pintanopeus | +/– 0,1 km/h |
| aika | +/– 0,01 s |
| kulmanopeus | +/– 0,1 % |

Parametri

Kantavuusluku ≤ 121

Kantavuusluku > 121

renkaan kuormitus

+/– 10 N or +/– 0,5 % (1)

+/– 30 N or +/– 0,5 % (1)

rengaspaine

+/– 1 kPa

+/– 1,5 kPa

akselivoima

+/– 0,5 N tai + 0,5 % (1)

+/– 1,0 N tai + 0,5 % (1)

momentti

+/– 0,5 Nm tai + 0,5 % (1)

+/– 1,0 Nm tai + 0,5 % (1)

etäisyys

+/– 1 mm

+/– 1 mm

sähköteho

+/– 10 W

+/– 20 W

lämpötila

+/– 0,2 °C

pintanopeus

+/– 0,1 km/h

aika

+/– 0,01 s

kulmanopeus

+/– 0,1 %

6.   KUORMAN JA AKSELIVOIMAN VUOROVAIKUTUKSEN JA KUORMAN VIRHEELLISEN SUUNTAUKSEN KOMPENSOINTI VOIMAMENETELMÄSSÄ

Kuorman ja akselivoiman vuorovaikutus (”cross talk”) ja kuorman virheellinen suuntaus voidaan kompensoida joko kirjaamalla akselivoima renkaan pyörimissuunnassa sekä eteen että taakse tai käyttämällä kojeen dynaamista kalibrointia. Kun akselivoima kirjataan pyörimissuunnissa eteen ja taakse (kaikissa testiolosuhteissa), kompensointi tapahtuu vähentämällä arvo ”taakse” arvosta ”eteen” ja jakamalla tulos kahdella. Jos käytetään kojeen dynaamista kalibrointia, kompensointiehdot voidaan ottaa helposti huomioon tietojen käsittelyssä.

Jos rengasta pyöritetään taaksepäin välittömästi eteenpäin tapahtuneen pyörityksen jälkeen, taaksepäin pyörityksen lämmitysajan on oltava vähintään 10 minuuttia luokan C1 renkaille ja 30 minuuttia muille renkaille.

7.   TESTAUSPINNAN KARHEUS

Sileän teräsrummun pinnankarheuden sivusuunnassa mitattuna on oltava sellainen, että keskimääräisen korkeuden enimmäisarvo keskilinjalla on 6,3 μm.

Huomautus: Jos käytetään kuviopintaista rumpua sileän teräspinnan sijasta, asiasta on mainittava testausselosteessa. Pintakuvion syvyyden on oltava 180 μm (80 grit), ja laboratorion on vastattava siitä, että pinnankarheusominaisuudet säilyvät. Erityistä korjauskerrointa ei suositella kuvioidun rummun käyttöä varten.

---

(1)  arvoista suurempi.

Lisäys 2

MITTAVANTEEN LEVEYS

1.   LUOKAN C1 RENKAAT

Mittavanteen leveys Rm on poikkileikkauksen nimellisleveys SN kerrottuna kertoimella K2:

Rm = K2 × SN

pyöristettynä lähimpään vakiovanneleveyteen, jossa kerroin K2 on vanteen ja poikkileikkauksen leveyden suhteen kerroin. Sellaisten kourukeskuksisille (5°) vanteille asennettujen renkaiden osalta, joiden nimellishalkaisija ilmaistaan kaksinumeroisella koodilla, kertoimet ovat seuraavat:

| | K2 = 0,7 kun nimellinen poikkileikkaussuhde on 95–75 |
| --- | --- |

K2 = 0,7 kun nimellinen poikkileikkaussuhde on 95–75

| | K2 = 0,75 kun nimellinen poikkileikkaussuhde on 70–60 |
| --- | --- |

K2 = 0,75 kun nimellinen poikkileikkaussuhde on 70–60

| | K2 = 0,8 kun nimellinen poikkileikkaussuhde on 55 tai 50 |
| --- | --- |

K2 = 0,8 kun nimellinen poikkileikkaussuhde on 55 tai 50

| | K2 = 0,85 kun nimellinen poikkileikkaussuhde on 45 |
| --- | --- |

K2 = 0,85 kun nimellinen poikkileikkaussuhde on 45

| | K2 = 0,9 kun nimellinen poikkileikkaussuhde on 40–30 |
| --- | --- |

K2 = 0,9 kun nimellinen poikkileikkaussuhde on 40–30

| | K2 = 0,92 kun nimellinen poikkileikkaussuhde on 20 tai 25 |
| --- | --- |

K2 = 0,92 kun nimellinen poikkileikkaussuhde on 20 tai 25

2.   C2- JA C3-LUOKAN RENKAAT

Mittavanteen leveys Rm on poikkileikkauksen nimellisleveys SN kerrottuna kertoimella K4:

Rm = K4 × SN pyöristettynä lähimpään vakiovanneleveyteen.

Taulukko 1

Mittavanteen leveyden määrityksessä käytettävät kertoimet

| Renkaan rakennekoodi | Vanteen tyyppi | Nimellinen poikkileikkaussuhde H/S | Mittavanteen ja poikkileikkauksen suhde K4 |
| --- | --- | --- | --- |
| B, D, R | 5° kartio | 100–75 | 0,70 |
| 70 ja 65 | 0,75 |
| 60 | 0,75 |
| 55 | 0,80 |
| 50 | 0,80 |
| 45 | 0,85 |
| 40 | 0,90 |
| 15° kartio (kourukeskus) | 90–65 | 0,75 |
| 60 | 0,80 |
| 55 | 0,80 |
| 50 | 0,80 |
| 45 | 0,85 |
| 40 | 0,85 |
| Huomautus: Uusille rengastyypeille (rakenteille) voidaan märittää muita tekijöitä. |

Renkaan rakennekoodi

Vanteen tyyppi

Nimellinen poikkileikkaussuhde H/S

Mittavanteen ja poikkileikkauksen suhde K4

B, D, R

5° kartio

100–75

0,70

70 ja 65

0,75

60

0,75

55

0,80

50

0,80

45

0,85

40

0,90

15° kartio (kourukeskus)

90–65

0,75

60

0,80

55

0,80

50

0,80

45

0,85

40

0,85

Huomautus: Uusille rengastyypeille (rakenteille) voidaan märittää muita tekijöitä.

Lisäys 3

TETAUSSELOSTE JA TESTITIEDOT (VIERINTÄVASTUS)

Osa 1 –   Testausseloste

1.   Tyyppihyväksyntäviranomainen tai tekninen tutkimuslaitos: ...

2.   Hakijan nimi ja osoite: ...

3.   Testausselosteen numero: ...

4.   Valmistaja ja tuotemerkki tai kauppanimi: ...

5.   Rengasluokka (C1, C2 tai C3): ...

6.   Käyttöluokka: ...

7.   Vierintävastuskerroin (lämpötilan ja rummun halkaisijan mukaan korjattuna): ...

8.   Huomautukset (jos on): ...

9.   Päiväys:

10.   Allekirjoitus:

Osa 2 –   Testitiedot

1.   Testin päivämäärä: ...

2.   Testikojeen tunnistetiedot ja rummun halkaisija/pinta: ...

3.   Testirenkaan tiedot: ...

3.1   Renkaan kokomerkintä ja käyttökuvaus: ...

3.2   Renkaan tuotemerkki ja kauppanimi: ...

3.3   Viiterengaspaine, kPa: ...

4.   Testitiedot:

4.1   Mittausmenetelmä: ...

4.2   Testinopeus km/h: ...

4.3   Kuorma, N

4.4   Testin alkurengaspaine: ...

4.5   Renkaan akselin ja rummun ulkopinnan välinen etäisyys vakaissa olosuhteissa, rL: ...

4.6   Testivanteen leveys ja materiaali: ...

4.7   Ympäristön lämpötila, °C: ...

4.8   Skim test -kokeen kuorma (ei hidastuvuusmenetelmässä), N: ...

5.   Vierintävastuskerroin: ...

5.1   Alkuarvo (tai keskiarvo, jos useampia kuin 1), N/kN: ...

5.2   Lämpötilakorjattu, N/kN: ...

5.3   Lämpötilan ja rummun halkaisijan mukaan korjattu, N/kN: ...

---

LIITE 7

TALVIOMINAISUUKSIEN TESTAUSMENETTELY

1.   TALVIOMINAISUUKSIEN TESTAUSTA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET

1.1   ’Testiajolla’ tarkoitetaan kuormitetun renkaan kulkua kerran annetun testipinnan yli.

1.2   ’Jarrutustestillä’ tarkoitetaan sarjaa, joka sisältää tietyn määrän samalla renkaalla lyhyen ajan kuluessa toistettuja ABS-jarrutustestiajoja.

1.3   ’Vetotestillä’ tarkoitetaan sarjaa, joka sisältää tietyn määrän samalla renkaalla lyhyen ajan kuluessa toistettuja ASTM-standardin F1805-06 mukaisia luisto–veto-testiajoja (spin-traction).

2.   LUISTO–VETO-MENETELMÄ LUOKKIEN C1 JA C2 RENKAILLE

Keskikovalla lumella tehtävässä talviominaisuuksien arvioinnissa luisto- ja vetoarvojen perusteella on käytettävä ASTM-standardin F1805-06 mukaista testausmenettelyä. Lumen tiiviysindeksin mitattuna CTI-penetrometrillä (1) on oltava välillä 70–80.

2.1   Testiradan pinnan on oltava keskikovaa lunta, jonka ominaisuudet annetaan ASTM-standardin F1805-06 taulukossa A2.1.

2.2   Renkaan kuormituksen testissä on oltava ASTM-standardissa F1805-06 olevassa 11.9.2 kohdassa esitetyn vaihtoehdon 2 mukainen.

3.   JARRUTUS LUMELLA -MENETELMÄ LUOKAN C1 RENKAILLE

3.1   Yleiset olosuhteet

3.1.1   Testirata

Jarrutustesti on tehtävä tasaisella alustalla, joka on riittävän pitkä ja leveä, jonka kaltevuus on enintään 2 prosenttia ja joka on tiivistyneen lumen peittämä.

Lumipinnan on koostuttava vähintään 3 cm:n paksuisesta pohjakerroksesta, joka on kovaksi tiivistynyttä lunta, ja vähintään 2 cm:n paksuisesta pintakerroksesta, joka on pehmeämpää tiivistynyttä lunta.

Ilman lämpötilan, mitattuna yhden metrin korkeudelta maasta, ja lumen lämpötilan, mitattuna noin yhden senttimetrin syvyydestä, on molempien oltava – 2 °C:n ja – 15 °C:n välillä.

On suositeltavaa välttää testausta suorassa auringonpaisteessa, suuresti vaihtelevissa auringonvalo-olosuhteissa ja navakassa tuulessa.

Lumen tiiviysindeksin mitattuna CTI-penetrometrillä on oltava välillä 75–85.

3.1.2   Ajoneuvo

Testaus on suoritettava vakiotuotannon mukaisella henkilöautolla, joka on hyvässä toimintakunnossa ja varustettu ABS-järjestelmällä.

Käytettävän ajoneuvon on oltava sellainen, että pyöriin kohdistuvat kuormat ovat testattaville renkaille soveltuvat. Samalla ajoneuvolla voidaan testata useita rengaskokoja.

3.1.3   Renkaat

Ennen testausta renkaista on poistettava epätasaisuudet ja ne on ajettava sisään ajamalla vähintään 100 km:n matka kuivalla kestopäällysteellä. Lumen kanssa kosketuksiin joutuva renkaan pinta on puhdistettava ennen testin suorittamista.

Renkaita on vakioitava ulkoilman lämpötilassa vähintään kahden tunnin ajan ennen niiden asentamista testausta varten. Rengaspaineet on sen jälkeen säädettävä testiä varten määriteltyihin arvoihin.

Jos sekä vertailurengasta että ehdokasrengasta ei voida asentaa samaan ajoneuvoon, voidaan käyttää kolmatta rengasta (tarkistusrengasta) apurenkaana. Ensin testataan tarkistusrengas ja vertailurengas toisella ajoneuvolla ja sitten ehdokasrengas ja tarkistusrengas testiajoneuvolla.

3.1.4   Kuorma ja paine

Ajoneuvon kuorman on oltava sellainen, että renkaisiin kohdistuvat kuormat ovat 60–90 prosenttia renkaan kantavuuslukua vastaavista kuormituksista.

Rengaspaineen kylmänä on oltava 240 kPa.

3.1.5   Mittausvälineistö

Ajoneuvo on varustettava kalibroiduilla antureilla, jotka soveltuvat mittausten tekoon talviolosuhteissa. Käytettävissä on oltava tietojenkeruujärjestelmä mittausten tallentamiseksi.

Mittausantureiden ja järjestelmien tarkkuuden on oltava sellainen, että mitattujen tai laskettujen keskimääräisten täysin kehittyneiden hidastuvuuksien suhteellinen epävarmuus on alle 1 prosentti.

3.2   Testisarjat

3.2.1   ABS-jarrutustestiajo on toistettava vähintään 6 kertaa kullekin ehdokasrenkaalle ja vakiomuotoiselle vertailurenkaalle (SRTT).

Vyöhykkeet, joilla ABS-täysjarrutus tapahtuu, eivät saa osua päällekkäin.

Uutta rengassarjaa testattaessa ajoneuvon kulkurataa on siirrettävä niin, että jarrutus ei tapahdu samassa radan paikassa kuin edellisellä renkaalla.

Kun ABS-täysjarrutusvyöhykkeiden päällekkäisyyttä ei enää voida välttää, testirata on kunnostettava.

Vaadittava testisarjat:

| | 6 toistoa vertailurenkaalla, sitten siirto seuraavan renkaan testaamiseksi koskemattomalla pinnalla |
| --- | --- |

6 toistoa vertailurenkaalla, sitten siirto seuraavan renkaan testaamiseksi koskemattomalla pinnalla

| | 6 toistoa ehdokasrenkaalla 1, sitten siirto |
| --- | --- |

6 toistoa ehdokasrenkaalla 1, sitten siirto

| | 6 toistoa ehdokasrenkaalla 2, sitten siirto |
| --- | --- |

6 toistoa ehdokasrenkaalla 2, sitten siirto

| | 6 toistoa vertailurenkaalla 1, sitten siirto |
| --- | --- |

6 toistoa vertailurenkaalla 1, sitten siirto

3.2.2   Testien suoritusjärjestys

Jos testattavana on vain yksi ehdokasrengas, testausjärjestys on seuraava:

R1 – T – R2

jossa:

R1 on SRTT:n alkuperäinen testi, R2 on SRTT:n uusintatesti ja T on arvioitavan ehdokasrenkaan testi.

Enintään kaksi ehdokasrengasta voidaan testata ennen SRTT:n testin uusimista, esimerkiksi seuraavasti:

R1 – T1 – T2 – R2

3.2.3   SRTT:n ja ehdokasrenkaan vertailutestit on toistettava kahtena eri päivänä.

3.3   Testausmenettely

3.3.1   Ajetaan ajoneuvoa vähintään nopeudella 28 km/h.

3.3.2   Kun mittausvyöhyke saavutetaan, ajoneuvon vaihde asetetaan vapaalle, jarrupoljinta painetaan terävästi tasaisella voimalla, joka saa ABS-järjestelmän toimimaan ajoneuvon kaikilla pyörillä ja johtaa vakaaseen hidastumiseen. Jarrua painetaan, kunnes ajoneuvon nopeus on alle 8 km/h.

3.3.3   Lasketaan keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus nopeuksien 25 km/h ja 10 km/h välillä ajan, etäisyyden ja nopeuden arvoista tai kiihtyvyysmittauksista.

3.4   Tietojen arviointi ja tulosten esittäminen

3.4.1   Ilmoitettavat parametrit

| 3.4.1.1 | Kunkin renkaan ja kunkin jarrutustestin osalta on laskettava ja ilmoitettava keskimääräisen täysin kehittyneen hidastuvuuden (MFDD) keskiarvo ja stndardipoikkeama.
  Renkaan jarrutustestin variaatiokerroin (CV) lasketaan seuraavasti: |
| --- | --- |

3.4.1.1

Kunkin renkaan ja kunkin jarrutustestin osalta on laskettava ja ilmoitettava keskimääräisen täysin kehittyneen hidastuvuuden (MFDD) keskiarvo ja stndardipoikkeama.

Renkaan jarrutustestin variaatiokerroin (CV) lasketaan seuraavasti:

Formula

| 3.4.1.2 | Kahden peräkkäisen SRTT-testin painotettu keskiarvo lasketaan ottaen huomioon niiden välillä testattujen ehdokasrenkaiden määrä.
  Jos testausjärjestys on R1 – T – R2, SRTT:n painotettu keskiarvo (wa), johon ehdokasrenkaan suorituskykyä verrataan, on
  wa(SRTT) = (R1 + R2)/2
  jossa:
  R1 on SRTT:n ensimmäisen testin keskimääräinen MFDD ja R2 SRTT:n toisen testin keskimääräinen MFDD.
  Jos testausjärjestys on R1 – T1 – T2 – R2, SRTT:n painotettu keskiarvo (wa), johon ehdokasrenkaan suorituskykyä verrataan, on | wa (SRTT) = 2/3 R1 + 1/3 R2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T1
  ja |
| --- | --- | --- |

3.4.1.2

Kahden peräkkäisen SRTT-testin painotettu keskiarvo lasketaan ottaen huomioon niiden välillä testattujen ehdokasrenkaiden määrä.

Jos testausjärjestys on R1 – T – R2, SRTT:n painotettu keskiarvo (wa), johon ehdokasrenkaan suorituskykyä verrataan, on

wa(SRTT) = (R1 + R2)/2

jossa:

R1 on SRTT:n ensimmäisen testin keskimääräinen MFDD ja R2 SRTT:n toisen testin keskimääräinen MFDD.

Jos testausjärjestys on R1 – T1 – T2 – R2, SRTT:n painotettu keskiarvo (wa), johon ehdokasrenkaan suorituskykyä verrataan, on

wa (SRTT) = 2/3 R1 + 1/3 R2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T1

ja

| | wa (SRTT) = 1/3 R1 + 2/3 R2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T2. |
| --- | --- |

wa (SRTT) = 1/3 R1 + 2/3 R2 vertailussa ehdokasrenkaaseen T2.

| 3.4.1.3 | Ehdokasrenkaan talviominaisuusindeksi prosentteina lasketaan seuraavasti: |
| --- | --- |

3.4.1.3

Ehdokasrenkaan talviominaisuusindeksi prosentteina lasketaan seuraavasti:

Formula

3.4.2   Tilastollinen validointi

Kunkin renkaan toistosarjojen mitattuja tai laskettuja MFDD-arvoja on tarkasteltava normaalisuuden, ryöminnän ja vieraiden havaintojen osalta.

Peräkkäisten SRTT-testien keskiarvojen ja standardipoikkeamien johdonmukaisuus on selvitettävä.

Kahden peräkkäisen SRTT-jarrutestin keskiarvot eivät saa poiketa toisistaan enempää kuin 5 prosenttia.

Jokaisen jarrutestin variaatiokertoimen on oltava alle 6 prosenttia.

Jos nämä ehdot eivät täyty, testit on tehtävä uudelleen sen jälkeen, kun testirata on kunnostettu.

---

(1)  Lisätietoja ASTM-standardin F1805-06 lisäyksessä.

Lisäys 1

”VUORISTOSYMBOLIN” KUVION MÄÄRITTELY

Image

Kanta ja korkeus vähintään 15 mm, sijoitus lähelle M+S-merkintää, jos sellainen on.

Piirros ei ole mittakaavassa.

Lisäys 2

TESTAUSELOSTEET JA TESTITIEDOT

Osa 1 –   Seloste

1.   Tyyppihyväksyntäviranomainen tai tekninen tutkimuslaitos: ...

2.   Hakijan nimi ja osoite: ...

3.   Testausselosteen numero: ...

4.   Valmistaja ja tuotemerkki tai kauppanimi: ...

5.   Rengasluokka:

6.   Käyttöluokka: ...

7.   Talviominaisuusindeksi verrattuna SRTT:hen 6.4.1.1 kohdan mukaisesti

7.1   Testausmenettely ja käytetty SRTT ...

8.   Huomautukset (jos on): ...

9.   Päiväys:

10.   Allekirjoitus:

Osa 2 –   Testitiedot

1.   Testin päivämäärä: ...

2.   Testausradan sijainti: ...

2.1   Testausradan ominaisuudet:

| | Testien alkaessa | Testien päättyessä | Vaatimus |
| --- | --- | --- | --- |
| sääolosuhteet | | | |
| ympäristön lämpötila | | | – 2 °C – 15 °C |
| lumen lämpötila | | | – 2 °C – 15 °C |
| CTI-indeksi | | | 70–90 |
| muut | | | |

Testien alkaessa

Testien päättyessä

Vaatimus

sääolosuhteet

ympäristön lämpötila

– 2 °C – 15 °C

lumen lämpötila

– 2 °C – 15 °C

CTI-indeksi

70–90

muut

3.   Testiajoneuvo (merkki, malli ja tyyppi, valmistusvuosi): ...

4.   Testirenkaan tiedot: ...

4.1   Renkaan kokomerkintä ja käyttökuvaus: ...

4.2   Renkaan tuotemerkki ja kauppanimi: ...

4.3   Testirenkaan tiedot: ...

| | SRTT (1. testi) | Ehdokas | Ehdokas | SRTT (2. testi) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Renkaan mitat | | | | |
| Testivanteen leveyskoodi | | | | |
| Rengaskuormat edessä/takana (kg) | | | | |
| Kantavuusluku edessä/takana (kg) | | | | |
| Rengaspaine (kPa) | | | | |

SRTT (1. testi)

Ehdokas

Ehdokas

SRTT (2. testi)

Renkaan mitat

Testivanteen leveyskoodi

Rengaskuormat edessä/takana (kg)

Kantavuusluku edessä/takana (kg)

Rengaspaine (kPa)

5.   Testitulokset: keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus (m/s2) / vetokerroin (1)

| Testiajon nro | Vaatimus | SRTT (1. testi) | Ehdokas | Ehdokas | SRTT (2. testi) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | |
| 2 | | | | | |
| 3 | | | | | |
| 4 | | | | | |
| 5 | | | | | |
| 6 | | | | | |
| Keskiarvo | | | | | |
| Standardipoikkeama | | | | | |
| CV (%) | < 6 % | | | | |
| Validointi SRTT | (SRTT) < 5 % | | | | |
| SRTT:n keskiarvo | | | | | |
| Talviominaisuusindeksi | | 100 | | | |

Testiajon nro

Vaatimus

SRTT (1. testi)

Ehdokas

Ehdokas

SRTT (2. testi)

1

2

3

4

5

6

Keskiarvo

Standardipoikkeama

CV (%)

< 6 %

Validointi SRTT

(SRTT) < 5 %

Image

Image

Image

SRTT:n keskiarvo

Image

Image

Image

Talviominaisuusindeksi

100

Image

---

(1)  Tarpeeton yliviivataan.

---