# Eiropas Savienības L 268/2011

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2011.268.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 268 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 13. oktobris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2011.268.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 268

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 13. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1008/2011 (2011. gada 10. oktobris), ar ko pēc termiņa beigu pārskata saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu uzliek galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam un ko attiecina arī uz tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu, kuras nosūtītas no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo ražojumu izcelsmes valsts | 1 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1009/2011 (2011. gada 12. oktobris), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 12 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1010/2011 (2011. gada 12. oktobris), ar ko nosaka piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficientu, kas piemērojams, izdodot eksporta licences, ar ko noraida eksporta licenču pieteikumus un pārtrauc ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksporta licenču pieteikumu pieņemšanu | 14 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2011/672/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 10. oktobris), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Rumānijas | 15 |
| | | 2011/673/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 10. oktobris), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Vācijas | 16 |
| | | 2011/674/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 12. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2004/558/EK attiecībā uz noteiktu Vācijas administratīvo reģionu kā no liellopu infekciozā rinotraheīta brīvu reģionu statusu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7165)

   (
  1
  ) | 17 |
| | | 2011/675/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 12. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2003/467/EK attiecībā uz Latvijas atzīšanu par oficiāli brīvu no tuberkulozes un noteiktu Portugāles administratīvo reģionu atzīšanu par oficiāli brīviem no govju enzootiskās leikozes
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7186)

   (
  1
  ) | 19 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1008/2011 (2011. gada 10. oktobris), ar ko pēc termiņa beigu pārskata saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu uzliek galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam un ko attiecina arī uz tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu, kuras nosūtītas no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo ražojumu izcelsmes valsts

1

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1009/2011 (2011. gada 12. oktobris), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

12

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1010/2011 (2011. gada 12. oktobris), ar ko nosaka piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficientu, kas piemērojams, izdodot eksporta licences, ar ko noraida eksporta licenču pieteikumus un pārtrauc ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksporta licenču pieteikumu pieņemšanu

14

LĒMUMI

2011/672/ES

*

Padomes Lēmums (2011. gada 10. oktobris), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Rumānijas

15

2011/673/ES

*

Padomes Lēmums (2011. gada 10. oktobris), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Vācijas

16

2011/674/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 12. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2004/558/EK attiecībā uz noteiktu Vācijas administratīvo reģionu kā no liellopu infekciozā rinotraheīta brīvu reģionu statusu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7165)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7165)

1

17

2011/675/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 12. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2003/467/EK attiecībā uz Latvijas atzīšanu par oficiāli brīvu no tuberkulozes un noteiktu Portugāles administratīvo reģionu atzīšanu par oficiāli brīviem no govju enzootiskās leikozes
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7186)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7186)

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 13.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 268/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 268/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1008/2011

(2011. gada 10. oktobris),

ar ko pēc termiņa beigu pārskata saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu uzliek galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam un ko attiecina arī uz tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu, kuras nosūtītas no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo ražojumu izcelsmes valsts

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00 (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 7,6 % līdz 46,7 %. |
| --- | --- |

(1)

Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00 (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 7,6 % līdz 46,7 %.

| (2) | Pēc ex officio starpposma pārskatīšanas ražojuma jomā Padome ar Regulu (EK) Nr. 684/2008 (3) precizēja sākotnējās izmeklēšanas ražojuma jomu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc ex officio starpposma pārskatīšanas ražojuma jomā Padome ar Regulu (EK) Nr. 684/2008 (3) precizēja sākotnējās izmeklēšanas ražojuma jomu.

| (3) | Pēc ex officio pret apiešanu vērstas antidempinga pasākumu izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 499/2009 (4) attiecināja galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” un kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005, uz tādiem ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem un to galvenajām daļām, kas nosūtīti no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo ražojumu izcelsmes valsts. |
| --- | --- |

(3)

Pēc ex officio pret apiešanu vērstas antidempinga pasākumu izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 499/2009 (4) attiecināja galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” un kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005, uz tādiem ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem un to galvenajām daļām, kas nosūtīti no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo ražojumu izcelsmes valsts.

2.   Termiņa beigu pārskata pieprasījums

| (4) | Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5) Komisija 2010. gada 21. aprīlī saņēma pieprasījumu veikt minēto pasākumu termiņa beigu pārskatu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza divi Savienības ražotāji – BT Products AB un Lifter S.r.l. (“pieprasījuma iesniedzēji”), kas pārstāvēja nozīmīgu daļu, šajā gadījumā gandrīz visu, ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu produkciju Savienībā. |
| --- | --- |

(4)

Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5) Komisija 2010. gada 21. aprīlī saņēma pieprasījumu veikt minēto pasākumu termiņa beigu pārskatu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza divi Savienības ražotāji – BT Products AB un Lifter S.r.l. (“pieprasījuma iesniedzēji”), kas pārstāvēja nozīmīgu daļu, šajā gadījumā gandrīz visu, ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu produkciju Savienībā.

| (5) | Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos.

3.   Termiņa beigu pārskata sākšana

| (6) | Komisija, apspriedusies ar padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskata sākšanai, ar 2010. gada 20. jūlijāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto paziņojumu (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņa beigu pārskata sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(6)

Komisija, apspriedusies ar padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskata sākšanai, ar 2010. gada 20. jūlijāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto paziņojumu (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņa beigu pārskata sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

4.   Izmeklēšana

4.1.   Izmeklēšanas periods

| (7) | Izmeklēšana par dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz laikposmu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanu tika veikta attiecībā uz laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(7)

Izmeklēšana par dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz laikposmu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanu tika veikta attiecībā uz laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda (“attiecīgais periods”).

4.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (8) | Par termiņa beigu pārskata sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus, kuri zināmi kā ieinteresētās puses, un eksportējošās valsts pārstāvjus. Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā bija dota iespēja rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas. |
| --- | --- |

(8)

Par termiņa beigu pārskata sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus, kuri zināmi kā ieinteresētās puses, un eksportējošās valsts pārstāvjus. Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā bija dota iespēja rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas.

| (9) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(9)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (10) | Ņemot vērā šķietami lielo nesaistīto importētāju skaitu, tika uzskatīts par atbilstīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu noskaidrot, vai būtu jāizmanto atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai būtu vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, iepriekš minētajām personām lūdza saskaņā ar pamatregulas 17. pantu 15 dienās pēc pārskatīšanas sākšanas pieteikties Komisijā un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tomēr nepieteicās neviens nesaistītais importētājs, kas vēlētos sadarboties. Tādēļ atlase nebija nepieciešama. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā šķietami lielo nesaistīto importētāju skaitu, tika uzskatīts par atbilstīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu noskaidrot, vai būtu jāizmanto atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai būtu vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, iepriekš minētajām personām lūdza saskaņā ar pamatregulas 17. pantu 15 dienās pēc pārskatīšanas sākšanas pieteikties Komisijā un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tomēr nepieteicās neviens nesaistītais importētājs, kas vēlētos sadarboties. Tādēļ atlase nebija nepieciešama.

| (11) | Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un personām, kuras bija pieteikušās līdz termiņam, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Atbildes saņēma no divām Savienības ražotāju grupām, kuras ir pieprasījuma iesniedzējas. Neviens Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) zināmais ražotājs eksportētājs pārskatīšanā nesadarbojās. Neviens importētājs nepieteicās izlases izveidē, un neviens cits importētājs vai lietotājs nesniedza Komisijai papildu informāciju, ne arī pieteicās izmeklēšanas laikā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un personām, kuras bija pieteikušās līdz termiņam, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Atbildes saņēma no divām Savienības ražotāju grupām, kuras ir pieprasījuma iesniedzējas. Neviens Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) zināmais ražotājs eksportētājs pārskatīšanā nesadarbojās. Neviens importētājs nepieteicās izlases izveidē, un neviens cits importētājs vai lietotājs nesniedza Komisijai papildu informāciju, ne arī pieteicās izmeklēšanas laikā.

| (12) | Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu ieinteresēto personu telpās:

  ražotāji Savienībā







  — | Lifter SRL, Casole d’Elsa, Itālija; |
| --- | --- | --- |

(12)

Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu ieinteresēto personu telpās:

ražotāji Savienībā

—

Lifter SRL, Casole d’Elsa, Itālija;

| — | BT Products AB, Mjölby, Zviedrija. |
| --- | --- |

—

BT Products AB, Mjölby, Zviedrija.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (13) | Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, uz ko attiecās sākotnējā izmeklēšana un kas precizēts starpposma pārskatīšanā ražojuma jomā, proti, ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji un to galvenās daļas, t. i., šasijas un hidraulika, kuru izcelsmes valsts ir ĶTR un kuri pašlaik klasificēti ar KN kodiem ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00. Šajā regulā ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir autokrāvēji ar riteņiem, kas atbalsta dakšu cēlējsviras, lai pārkrautu paliktņus, un ir paredzēti tam, lai tos uz gludas, līdzenas, cietas virsmas manuāli grūstu, vilktu un stūrētu blakus ejošs operators, izmantojot šarnīrveida stūres grozīkli. Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir paredzēti tikai tam, lai, paceļot un nolaižot stūres grozīkli, paceltu kravu līdz transportēšanai piemērotam augstumam, un tiem nav nekādu citu papildu funkciju vai izmantojumu, piemēram, i) pārvietot un pacelt kravas, lai novietotu tās augstāk vai palīdzētu tās sakraut glabāšanai (pacēlāji), ii) sakraut vienu paliktni virs otra (krāvēji kaudzē), iii) pacelt kravu līdz darba virsmai (šķērveida pacēlāji) vai iv) pacelt un nosvērt kravas (svēršanas platformas). |
| --- | --- |

(13)

Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, uz ko attiecās sākotnējā izmeklēšana un kas precizēts starpposma pārskatīšanā ražojuma jomā, proti, ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji un to galvenās daļas, t. i., šasijas un hidraulika, kuru izcelsmes valsts ir ĶTR un kuri pašlaik klasificēti ar KN kodiem ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00. Šajā regulā ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir autokrāvēji ar riteņiem, kas atbalsta dakšu cēlējsviras, lai pārkrautu paliktņus, un ir paredzēti tam, lai tos uz gludas, līdzenas, cietas virsmas manuāli grūstu, vilktu un stūrētu blakus ejošs operators, izmantojot šarnīrveida stūres grozīkli. Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir paredzēti tikai tam, lai, paceļot un nolaižot stūres grozīkli, paceltu kravu līdz transportēšanai piemērotam augstumam, un tiem nav nekādu citu papildu funkciju vai izmantojumu, piemēram, i) pārvietot un pacelt kravas, lai novietotu tās augstāk vai palīdzētu tās sakraut glabāšanai (pacēlāji), ii) sakraut vienu paliktni virs otra (krāvēji kaudzē), iii) pacelt kravu līdz darba virsmai (šķērveida pacēlāji) vai iv) pacelt un nosvērt kravas (svēršanas platformas).

| (14) | Izmeklēšanā apstiprināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, kas ražoti un pārdoti ĶTR iekšzemes tirgū, kā arī ražojumiem, kurus Savienības ražotāji ražo un pārdod ES, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tie paši lietošanas veidi, tāpēc tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(14)

Izmeklēšanā apstiprināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, kas ražoti un pārdoti ĶTR iekšzemes tirgū, kā arī ražojumiem, kurus Savienības ražotāji ražo un pārdod ES, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tie paši lietošanas veidi, tāpēc tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.

C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (15) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai esošo pasākumu termiņa beigas var izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai esošo pasākumu termiņa beigas var izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos.

1.   Ievadpiezīmes

| (16) | Sākot izmeklēšanu, sazinājās ar deviņpadsmit zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. No tiem sākotnēji tikai viens uzņēmums, proti, Crown Equipment (Suzhou), piekrita iekļaušanai izlasē, taču vēlāk atsauca savu piekrišanu. Līdz ar to neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās izmeklēšanā, un secinājumi par dempinga turpināšanos un atkārtošanos bija jāpieņem, pamatojoties uz pieejamiem faktiem, jo īpaši uz informāciju, ko iesniedza pieprasījuma iesniedzēji, tostarp informāciju pārskatīšanas pieprasījumā, Eurostat datiem, kā arī uz ĶTR oficiālo eksporta statistiku. |
| --- | --- |

(16)

Sākot izmeklēšanu, sazinājās ar deviņpadsmit zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. No tiem sākotnēji tikai viens uzņēmums, proti, Crown Equipment (Suzhou), piekrita iekļaušanai izlasē, taču vēlāk atsauca savu piekrišanu. Līdz ar to neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās izmeklēšanā, un secinājumi par dempinga turpināšanos un atkārtošanos bija jāpieņem, pamatojoties uz pieejamiem faktiem, jo īpaši uz informāciju, ko iesniedza pieprasījuma iesniedzēji, tostarp informāciju pārskatīšanas pieprasījumā, Eurostat datiem, kā arī uz ĶTR oficiālo eksporta statistiku.

2.   Importa dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

2.1.   Analogā valsts

| (17) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumiem normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto normālo vērtību, kas iegūta atbilstošā trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”), vai uz cenu, par kādu šī analogā valsts pārdod preces citām valstīm, tostarp Eiropas Savienībai, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu saprātīgu pamatu, tostarp cenu, kāda Eiropas Savienībā ir faktiski samaksāta vai maksājama par līdzīgu ražojumu, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumiem normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto normālo vērtību, kas iegūta atbilstošā trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”), vai uz cenu, par kādu šī analogā valsts pārdod preces citām valstīm, tostarp Eiropas Savienībai, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu saprātīgu pamatu, tostarp cenu, kāda Eiropas Savienībā ir faktiski samaksāta vai maksājama par līdzīgu ražojumu, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu.

| (18) | Sākotnējā izmeklēšanā normālās vērtības noteikšanai par analogo valsti izmantoja Kanādu. Tā kā ražošana Kanādā ir izbeigta, paziņojumā par šīs pārskatīšanas sākšanu kā analogā valsti bija paredzēts izmantot Brazīliju. Tomēr neviens no zināmajiem Brazīlijas ražotājiem eksportētājiem nepiekrita sadarbībai. Aicinājums sadarboties tika nosūtīts arī 27 Indijas ražotājiem un diviem Taivānas ražotājiem, taču arī šajos gadījumos sadarbību neizdevās izveidot. Ieinteresētās personas nav ierosinājušas citas analogās valstis. |
| --- | --- |

(18)

Sākotnējā izmeklēšanā normālās vērtības noteikšanai par analogo valsti izmantoja Kanādu. Tā kā ražošana Kanādā ir izbeigta, paziņojumā par šīs pārskatīšanas sākšanu kā analogā valsti bija paredzēts izmantot Brazīliju. Tomēr neviens no zināmajiem Brazīlijas ražotājiem eksportētājiem nepiekrita sadarbībai. Aicinājums sadarboties tika nosūtīts arī 27 Indijas ražotājiem un diviem Taivānas ražotājiem, taču arī šajos gadījumos sadarbību neizdevās izveidot. Ieinteresētās personas nav ierosinājušas citas analogās valstis.

| (19) | Viens eksportētājs, kas nesadarbojās, apgalvoja, ka Komisija nav uzskatāmi parādījusi, ka analogās valsts datu izmantošana šajā gadījumā ir neiespējama. Uzņēmuma ierosinājumi tika pārbaudīti. Dažos gadījumos izrādījās, ka eksportētāja, kurš nesadarbojās, ierosinātie uzņēmumi nav attiecīgā ražojuma ražotāji. Uzņēmums arī ierosināja, ka par analogo valsti varētu izmantot Vjetnamu. Taču šo priekšlikumu nevarēja ņemt vērā, jo Vjetnama netiek uzskatīta par tirgus ekonomikas valsti. Kā skaidrots 17. un 18. apsvērumā, Komisija sazinājās ar lielu skaitu uzņēmumu trīs potenciālajās analogās valstīs: Brazīlijā, Indijā un Taivānā. Neskatoties uz šiem centieniem, sadarbība netika panākta. Ja nesadarbojas neviena analogā valsts, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību aprēķina, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu Eiropas Savienībā par līdzīgo ražojumu, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(19)

Viens eksportētājs, kas nesadarbojās, apgalvoja, ka Komisija nav uzskatāmi parādījusi, ka analogās valsts datu izmantošana šajā gadījumā ir neiespējama. Uzņēmuma ierosinājumi tika pārbaudīti. Dažos gadījumos izrādījās, ka eksportētāja, kurš nesadarbojās, ierosinātie uzņēmumi nav attiecīgā ražojuma ražotāji. Uzņēmums arī ierosināja, ka par analogo valsti varētu izmantot Vjetnamu. Taču šo priekšlikumu nevarēja ņemt vērā, jo Vjetnama netiek uzskatīta par tirgus ekonomikas valsti. Kā skaidrots 17. un 18. apsvērumā, Komisija sazinājās ar lielu skaitu uzņēmumu trīs potenciālajās analogās valstīs: Brazīlijā, Indijā un Taivānā. Neskatoties uz šiem centieniem, sadarbība netika panākta. Ja nesadarbojas neviena analogā valsts, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību aprēķina, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu Eiropas Savienībā par līdzīgo ražojumu, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja.

2.2.   Normālā vērtība

| (20) | Ņemot vērā to, ka analogās valstis nav sadarbojušās šajā pārskatīšanā, kā pamats normālās vērtības noteikšanai tika izmantota cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama Eiropas Savienībā par līdzīgu ražojumu, vajadzības gadījumā šo cenu atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu. Šāda metodika tika izmantota gan attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts tirgus ekonomikas režīms (TER), gan arī attiecībā uz uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā TER netika piešķirts. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā to, ka analogās valstis nav sadarbojušās šajā pārskatīšanā, kā pamats normālās vērtības noteikšanai tika izmantota cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama Eiropas Savienībā par līdzīgu ražojumu, vajadzības gadījumā šo cenu atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu. Šāda metodika tika izmantota gan attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts tirgus ekonomikas režīms (TER), gan arī attiecībā uz uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā TER netika piešķirts.

2.3.   Eksporta cena

| (21) | Ņemot vērā to, ka neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs nesadarbojās, eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Lai noteiktu eksporta cenu, tika izmantoti dažādi informācijas avoti – Eurostat dati, pieprasījuma iesniedzēju sniegtie Ķīnas ražotāju eksportētāju piedāvājumi un dalībvalstu muitas iestāžu apkopotie eksporta pavadrēķini. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā to, ka neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs nesadarbojās, eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Lai noteiktu eksporta cenu, tika izmantoti dažādi informācijas avoti – Eurostat dati, pieprasījuma iesniedzēju sniegtie Ķīnas ražotāju eksportētāju piedāvājumi un dalībvalstu muitas iestāžu apkopotie eksporta pavadrēķini.

2.4.   Salīdzinājums

| (22) | Vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu, pamatojoties uz EXW, vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā to faktoru atšķirības, kas ietekmē cenu un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz jūras un iekšzemes pārvadājumiem eksportētājvalstī, kā arī attiecībā uz apdrošināšanu. |
| --- | --- |

(22)

Vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu, pamatojoties uz EXW, vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā to faktoru atšķirības, kas ietekmē cenu un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz jūras un iekšzemes pārvadājumiem eksportētājvalstī, kā arī attiecībā uz apdrošināšanu.

2.5.   Dempinga starpība

| (23) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu. Šajā salīdzinājumā tika konstatēts, ka PIP laikā pastāv ievērojams dempings 97 %–224 % apmērā. Ievērojama dempinga starpības atšķirība pastāv tādēļ, ka eksporta cenas noteikšanai tika izmantoti dažādi dati. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu. Šajā salīdzinājumā tika konstatēts, ka PIP laikā pastāv ievērojams dempings 97 %–224 % apmērā. Ievērojama dempinga starpības atšķirība pastāv tādēļ, ka eksporta cenas noteikšanai tika izmantoti dažādi dati.

3.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

| (24) | Papildus analīzei par dempinga esamību PIP laikā tika pārbaudīta arī dempinga turpināšanās iespējamība pasākumu atcelšanas gadījumā. Ņemot vērā, ka ĶTR ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nesadarbojās, turpmāk izklāstītie secinājumi ir balstīti uz faktiem, kas pieejami saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, proti, uz informāciju, kas sniegta pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī uz pieprasījuma iesniedzēju sniegtajiem datiem, Eurostat datiem un ĶTR oficiālo eksporta statistiku. |
| --- | --- |

(24)

Papildus analīzei par dempinga esamību PIP laikā tika pārbaudīta arī dempinga turpināšanās iespējamība pasākumu atcelšanas gadījumā. Ņemot vērā, ka ĶTR ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nesadarbojās, turpmāk izklāstītie secinājumi ir balstīti uz faktiem, kas pieejami saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, proti, uz informāciju, kas sniegta pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī uz pieprasījuma iesniedzēju sniegtajiem datiem, Eurostat datiem un ĶTR oficiālo eksporta statistiku.

| (25) | Šajā nolūkā tika analizēti šādi elementi: ĶTR importa attīstība, eksportētāju neizmantotā jauda un Savienības tirgus pievilcība, Ķīnas cenas iekšzemes tirgū un cenas eksportam uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(25)

Šajā nolūkā tika analizēti šādi elementi: ĶTR importa attīstība, eksportētāju neizmantotā jauda un Savienības tirgus pievilcība, Ķīnas cenas iekšzemes tirgū un cenas eksportam uz trešām valstīm.

3.1.   ĶTR importa attīstība

| (26) | Ķīnas ražotāji eksportētāji pēc pasākumu piemērošanas 2005. gadā turpināja piegādāt Savienības tirgum ievērojamu daudzumu ar roku paceļamu paliktņu autokrāvēju. Importa apjoms no ĶTR uz ES PIP laikā (gandrīz 400 000 vienības) atbilst 99 % no kopējā ES importa, kas ievērojami pārsniedz pirms pasākumu piemērošanas fiksēto līmeni (no 118 000 vienībām 2000. gadā līdz 280 000 vienībām sākotnējās izmeklēšanas periodā). |
| --- | --- |

(26)

Ķīnas ražotāji eksportētāji pēc pasākumu piemērošanas 2005. gadā turpināja piegādāt Savienības tirgum ievērojamu daudzumu ar roku paceļamu paliktņu autokrāvēju. Importa apjoms no ĶTR uz ES PIP laikā (gandrīz 400 000 vienības) atbilst 99 % no kopējā ES importa, kas ievērojami pārsniedz pirms pasākumu piemērošanas fiksēto līmeni (no 118 000 vienībām 2000. gadā līdz 280 000 vienībām sākotnējās izmeklēšanas periodā).

3.2.   Eksportētāju neizmantotā jauda

| (27) | Tā kā nebija citas informācijas par ražošanu un jaudu ĶTR, analīze tika veikta saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju sniegto informāciju. Pārskatīšanas pieprasījumā iekļautā tirgus informācija, kuru ieinteresētās personas nav apstrīdējušas, liecina par milzīgu ĶTR pieejamo jaudu. Jau 2008. un 2009. gadā ražošanas līmenis, attiecīgi 1,5 miljoni vienību un 800 000 vienību, divas reizes pārsniedza visa Savienības tirgus lielumu. Turklāt tikai neliela Ķīnas produkcijas daļa tika pārdota Ķīnas iekšzemes tirgū (14 % 2008. gadā un 23 % 2009. gadā). |
| --- | --- |

(27)

Tā kā nebija citas informācijas par ražošanu un jaudu ĶTR, analīze tika veikta saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju sniegto informāciju. Pārskatīšanas pieprasījumā iekļautā tirgus informācija, kuru ieinteresētās personas nav apstrīdējušas, liecina par milzīgu ĶTR pieejamo jaudu. Jau 2008. un 2009. gadā ražošanas līmenis, attiecīgi 1,5 miljoni vienību un 800 000 vienību, divas reizes pārsniedza visa Savienības tirgus lielumu. Turklāt tikai neliela Ķīnas produkcijas daļa tika pārdota Ķīnas iekšzemes tirgū (14 % 2008. gadā un 23 % 2009. gadā).

| (28) | Ražošanas līmenis skaidri liecina par to, ka gadījumā, ja pasākumi netiktu piemēroti, uz Savienības tirgu tiktu papildus nosūtīts ievērojams daudzums Ķīnas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju. |
| --- | --- |

(28)

Ražošanas līmenis skaidri liecina par to, ka gadījumā, ja pasākumi netiktu piemēroti, uz Savienības tirgu tiktu papildus nosūtīts ievērojams daudzums Ķīnas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju.

3.3.   Savienības tirgus pievilcība, cenas Ķīnas iekšzemes tirgū un eksporta cenas uz trešām valstīm

| (29) | Cenu ziņā Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. No ĶTR ES importēto ražojumu cena bija aptuveni viena trešdaļa no cenas, ko Savienības ražotāji piemēroja saviem nesaistītajiem ES pircējiem. |
| --- | --- |

(29)

Cenu ziņā Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. No ĶTR ES importēto ražojumu cena bija aptuveni viena trešdaļa no cenas, ko Savienības ražotāji piemēroja saviem nesaistītajiem ES pircējiem.

| (30) | Pamatojoties uz Ķīnas eksporta statistiku, tika konstatēts, ka PIP uz Savienību kā galamērķi tika nosūtīti 40 % no visiem Ķīnas eksportētajiem ar roku darbināmajiem paliktņu autokrāvējiem. ASV ir otrs lielākais Ķīnas ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju eksporta tirgus, kas veido 20 % no visas Ķīnas eksportētās produkcijas, bet pārējais produkcijas apjoms tiek sūtīts uz dažādiem citiem galamērķiem. |
| --- | --- |

(30)

Pamatojoties uz Ķīnas eksporta statistiku, tika konstatēts, ka PIP uz Savienību kā galamērķi tika nosūtīti 40 % no visiem Ķīnas eksportētajiem ar roku darbināmajiem paliktņu autokrāvējiem. ASV ir otrs lielākais Ķīnas ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju eksporta tirgus, kas veido 20 % no visas Ķīnas eksportētās produkcijas, bet pārējais produkcijas apjoms tiek sūtīts uz dažādiem citiem galamērķiem.

| (31) | Cena izstrādājumiem, ko Ķīna eksportē uz ES, kopumā atbilst vidējai Ķīnas eksporta cenai uz visām trešām valstīm, izņemot ASV. Tomēr var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā vismaz daļa no Ķīnas eksporta uz trešām valstīm (40 % no kopējā Ķīnas eksporta), kas nav ES vai ASV, varētu būt pārvirzīta uz ES. Šāda iespēja ir ticama ne tikai tādēļ, ka, nepastāvot pasākumiem, izstrādājumus varētu pārdot par augstāku cenu, bet galvenokārt tādēļ, ka eksports uz minētajām trešām valstīm ir sadrumstalots. Ņemot vērā Savienības tirgus svarīgumu un izveidotos pārdošanas kanālus, īstenot eksportu uz vienu galamērķi būtu vieglāk nekā uz vairākām atšķirīgām valstīm. |
| --- | --- |

(31)

Cena izstrādājumiem, ko Ķīna eksportē uz ES, kopumā atbilst vidējai Ķīnas eksporta cenai uz visām trešām valstīm, izņemot ASV. Tomēr var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā vismaz daļa no Ķīnas eksporta uz trešām valstīm (40 % no kopējā Ķīnas eksporta), kas nav ES vai ASV, varētu būt pārvirzīta uz ES. Šāda iespēja ir ticama ne tikai tādēļ, ka, nepastāvot pasākumiem, izstrādājumus varētu pārdot par augstāku cenu, bet galvenokārt tādēļ, ka eksports uz minētajām trešām valstīm ir sadrumstalots. Ņemot vērā Savienības tirgus svarīgumu un izveidotos pārdošanas kanālus, īstenot eksportu uz vienu galamērķi būtu vieglāk nekā uz vairākām atšķirīgām valstīm.

| (32) | Salīdzinājumā ar ASV attiecībā uz ES tiek piemērotas ievērojami augstākas Ķīnas eksporta cenas (PIP laikā – par 17 % augstākas cenas). Tā kā Ķīnas eksportētāji nesadarbojās izmeklēšanā, nav iespējams noteikt, ciktāl šo cenu atšķirību var pamatot ar atšķirībām ražojumu sortimentā. Tomēr, pamatojoties uz pieejamiem eksporta datiem, nevar izslēgt iespēju, ka ar roku darbināmie paliktņu autokrāvēji, ko pašlaik eksportē uz ASV par zemākām cenām, pasākumu atcelšanas gadījumā tiktu (daļēji) novirzīti uz Savienību. Šādu iespējamību var pamatot ar iepriekš 31. apsvērumā minētajiem iemesliem. |
| --- | --- |

(32)

Salīdzinājumā ar ASV attiecībā uz ES tiek piemērotas ievērojami augstākas Ķīnas eksporta cenas (PIP laikā – par 17 % augstākas cenas). Tā kā Ķīnas eksportētāji nesadarbojās izmeklēšanā, nav iespējams noteikt, ciktāl šo cenu atšķirību var pamatot ar atšķirībām ražojumu sortimentā. Tomēr, pamatojoties uz pieejamiem eksporta datiem, nevar izslēgt iespēju, ka ar roku darbināmie paliktņu autokrāvēji, ko pašlaik eksportē uz ASV par zemākām cenām, pasākumu atcelšanas gadījumā tiktu (daļēji) novirzīti uz Savienību. Šādu iespējamību var pamatot ar iepriekš 31. apsvērumā minētajiem iemesliem.

| (33) | Iepriekš minētie cenu salīdzinājumi liecina, ka ES joprojām ir ļoti pievilcīgs galamērķis Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas, visticamāk, turpinās eksportēt lielu daudzumu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju par zemām cenām. |
| --- | --- |

(33)

Iepriekš minētie cenu salīdzinājumi liecina, ka ES joprojām ir ļoti pievilcīgs galamērķis Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas, visticamāk, turpinās eksportēt lielu daudzumu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju par zemām cenām.

3.4.   Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību

| (34) | Iepriekš minētā analīze liecina, ka Ķīnas imports turpināja ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām ar ļoti augstu dempinga starpību. Jo īpaši ņemot vērā analīzi par cenu līmeni ES un citu trešo valstu tirgos, kā arī ĶTR pieejamās jaudas, var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība. |
| --- | --- |

(34)

Iepriekš minētā analīze liecina, ka Ķīnas imports turpināja ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām ar ļoti augstu dempinga starpību. Jo īpaši ņemot vērā analīzi par cenu līmeni ES un citu trešo valstu tirgos, kā arī ĶTR pieejamās jaudas, var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība.

D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

1.   Ražošanas apjoms Savienībā

| (35) | Savienībā līdzīgus ražojumus ražo divas uzņēmumu grupas, kuras šajā gadījumā ir pieprasījuma iesniedzēji, kā arī trešais Savienības ražotājs, kas ražo ar roku paceļamus paliktņu autokrāvējus. Visu šo uzņēmumu saražotā produkcija veido kopējo Savienības līdzīgo ražojumu produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(35)

Savienībā līdzīgus ražojumus ražo divas uzņēmumu grupas, kuras šajā gadījumā ir pieprasījuma iesniedzēji, kā arī trešais Savienības ražotājs, kas ražo ar roku paceļamus paliktņu autokrāvējus. Visu šo uzņēmumu saražotā produkcija veido kopējo Savienības līdzīgo ražojumu produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē.

2.   Savienības ražošanas nozare

| (36) | Tā kā šie ražotāji veido visu Savienības ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu produkciju, tiek uzskatīts, ka tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta izpratnē, un turpmāk tie tiks dēvēti par “Savienības ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(36)

Tā kā šie ražotāji veido visu Savienības ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu produkciju, tiek uzskatīts, ka tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta izpratnē, un turpmāk tie tiks dēvēti par “Savienības ražošanas nozari”.

| (37) | Viens eksportētājs, kas nesadarbojās, apgalvoja, ka Komisija izmantoja neprecīzu Savienības ražošanas nozares definīciju, jo Savienības ražošanas nozares definīcijā un kaitējuma analīzē ietvēra Savienības ražotāju, kurš nesadarbojās. Tas apgalvoja, ka tas ir pretrunā ar pamatregulas 5. panta 4. punktu. Taču saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu Savienības ražošanas nozare ietver visus līdzīgā ražojuma Savienības ražotājus. Tādējādi ražotājs, kas nesadarbojās, saskaņā ar pamatregulu pieder pie Savienības ražošanas nozares. Kā skaidrots 42. apsvērumā, Savienības ražotāja, kurš nesadarbojās, dati tika iekļauti vienīgi attiecībā uz pārdevumu apjomu nesaistītiem pircējiem un Savienības ražošanas nozares tirgus daļām. Jāatzīmē, ka gadījumā, ja Savienības ražotāju, kas nesadarbojās, izslēgtu no analīzes, izmeklēšanas secinājumi paliktu nemainīgi. |
| --- | --- |

(37)

Viens eksportētājs, kas nesadarbojās, apgalvoja, ka Komisija izmantoja neprecīzu Savienības ražošanas nozares definīciju, jo Savienības ražošanas nozares definīcijā un kaitējuma analīzē ietvēra Savienības ražotāju, kurš nesadarbojās. Tas apgalvoja, ka tas ir pretrunā ar pamatregulas 5. panta 4. punktu. Taču saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu Savienības ražošanas nozare ietver visus līdzīgā ražojuma Savienības ražotājus. Tādējādi ražotājs, kas nesadarbojās, saskaņā ar pamatregulu pieder pie Savienības ražošanas nozares. Kā skaidrots 42. apsvērumā, Savienības ražotāja, kurš nesadarbojās, dati tika iekļauti vienīgi attiecībā uz pārdevumu apjomu nesaistītiem pircējiem un Savienības ražošanas nozares tirgus daļām. Jāatzīmē, ka gadījumā, ja Savienības ražotāju, kas nesadarbojās, izslēgtu no analīzes, izmeklēšanas secinājumi paliktu nemainīgi.

E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

1.   Ievadpiezīme

| (38) | Tā kā neviens Ķīnas attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs šajā izmeklēšanā nesadarbojās, dati par attiecīgā ĶTR (“attiecīgā valsts”) izcelsmes ražojuma importu uz Eiropas Savienību ir balstīti uz Eurostat statistiskajiem datiem. |
| --- | --- |

(38)

Tā kā neviens Ķīnas attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs šajā izmeklēšanā nesadarbojās, dati par attiecīgā ĶTR (“attiecīgā valsts”) izcelsmes ražojuma importu uz Eiropas Savienību ir balstīti uz Eurostat statistiskajiem datiem.

2.   Patēriņš Savienības tirgū

| (39) | Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu. |
| --- | --- |

(39)

Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu.

| (40) | No 2007. gada līdz PIP Savienības patēriņš samazinājās par 40 %, visvairāk samazinoties laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam.

  1.   tabula | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais ES patēriņš (vienības) | 783 330 | 654 843 | 385 410 | 468 557 |
| Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 84 | 49 | 60 |

(40)

No 2007. gada līdz PIP Savienības patēriņš samazinājās par 40 %, visvairāk samazinoties laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam.

1.   tabula

2007. gads

2008. gads

2009. gads

PIP

Kopējais ES patēriņš (vienības)

783 330

654 843

385 410

468 557

Indekss (2007. gads = 100)

100

84

49

60

3.   ĶTR importa apjoms, tirgus daļa un cenas

| (41) | Attiecīgajā periodā ĶTR izcelsmes ražojumu importa apjoms samazinājās par 37 % un PIP sasniedzis 387 907 vienības. Tomēr neatkarīgi no ievērojamā Savienības pieprasījuma samazinājuma Ķīnas importa tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga, jo Ķīnas importa samazinājuma līmenis neatbilda Savienības patēriņa samazinājuma līmenim. Līdz ar to attiecīgās valsts importa tirgus daļa ievērojami palielinājās laika posmā no 2007. gada līdz PIP, kad tā sasniedza aptuveni 83 %. Ķīnas importa vidējā cena attiecīgajā periodā nedaudz mainījās.

  2.   tabula | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Attiecīgās valsts importa apjoms


  (vienības)
   (7) | 612 222 | 522 573 | 300 222 | 387 907 |
| Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 85 | 49 | 63 |
| Attiecīgās valsts importa tirgus daļa
   (7) | 78 % | 80 % | 78 % | 83 % |
| Attiecīgās valsts importa cena no (EUR par vienību)
   (7) | 96 | 92 | 100 | 97 |
| Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 96 | 104 | 101 |

(41)

Attiecīgajā periodā ĶTR izcelsmes ražojumu importa apjoms samazinājās par 37 % un PIP sasniedzis 387 907 vienības. Tomēr neatkarīgi no ievērojamā Savienības pieprasījuma samazinājuma Ķīnas importa tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga, jo Ķīnas importa samazinājuma līmenis neatbilda Savienības patēriņa samazinājuma līmenim. Līdz ar to attiecīgās valsts importa tirgus daļa ievērojami palielinājās laika posmā no 2007. gada līdz PIP, kad tā sasniedza aptuveni 83 %. Ķīnas importa vidējā cena attiecīgajā periodā nedaudz mainījās.

2.   tabula

2007. gads

2008. gads

2009. gads

PIP

Attiecīgās valsts importa apjoms

(vienības)
   (7)

612 222

522 573

300 222

387 907

Indekss (2007. gads = 100)

100

85

49

63

Attiecīgās valsts importa tirgus daļa
   (7)

78 %

80 %

78 %

83 %

Attiecīgās valsts importa cena no (EUR par vienību)
   (7)

96

92

100

97

Indekss (2007. gads = 100)

100

96

104

101

4.   Saimnieciskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

| (42) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un indeksus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. Ar konfidencialitāti saistītu apsvērumu dēļ (pārskatīšanā sadarbojās tikai divi ražotāji, proti, pieprasījuma iesniedzēji) turpmāk ir atklāti tikai indeksi. Kas attiecas uz 6. un 7. tabulā norādīto kopējo pārdošanas apjomu nesaistītiem pircējiem ES un Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, lai nodrošinātu savienojamību ar 1. un 2. tabulu (patēriņš un Ķīnas tirgus daļa), dati ir sniegti par visiem trijiem Savienības ražotājiem, t. i., par divām grupām, kuras iesniedza pieprasījumu, un trešo ražotāju, kas nesadarbojas pārskatīšanā (trešā ražotāja pārdošanas apjoma rādītāji noteikti, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju sniegto informāciju). |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un indeksus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. Ar konfidencialitāti saistītu apsvērumu dēļ (pārskatīšanā sadarbojās tikai divi ražotāji, proti, pieprasījuma iesniedzēji) turpmāk ir atklāti tikai indeksi. Kas attiecas uz 6. un 7. tabulā norādīto kopējo pārdošanas apjomu nesaistītiem pircējiem ES un Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, lai nodrošinātu savienojamību ar 1. un 2. tabulu (patēriņš un Ķīnas tirgus daļa), dati ir sniegti par visiem trijiem Savienības ražotājiem, t. i., par divām grupām, kuras iesniedza pieprasījumu, un trešo ražotāju, kas nesadarbojas pārskatīšanā (trešā ražotāja pārdošanas apjoma rādītāji noteikti, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju sniegto informāciju).

4.1.   Ražošana

| (43) | PIP laikā ražošana samazinājās par 35 % salīdzinājumā ar 2007. gadu.

  3.   tabula | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošana (vienības) | | | | |
| Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 84 | 55 | 65 |

(43)

PIP laikā ražošana samazinājās par 35 % salīdzinājumā ar 2007. gadu.

3.   tabula

2007. gads

2008. gads

2009. gads

PIP

Ražošana (vienības)

Indekss (2007. gads = 100)

100

84

55

65

4.2.   Jauda un jaudas izmantošanas rādītāji

| (44) | Ražošanas jauda laika posmā no 2007. gada līdz PIP saglabājās stabila. Kaut arī jau 2007. gadā bija zems jaudas izmantojuma līmenis, ražošanas samazināšanās laika posmā no 2007. gada līdz PIP samazināja jaudas izmantošanu vēl par 20 procentu punktiem no 2007. gada līdz PIP, kad jaudas izmantojuma līmenis bija ļoti zems.

  4.   tabula | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (vienības) | | | | |
| Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Ražošanas jaudas izmantojums | | | | |
| Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 84 | 55 | 65 |

(44)

Ražošanas jauda laika posmā no 2007. gada līdz PIP saglabājās stabila. Kaut arī jau 2007. gadā bija zems jaudas izmantojuma līmenis, ražošanas samazināšanās laika posmā no 2007. gada līdz PIP samazināja jaudas izmantošanu vēl par 20 procentu punktiem no 2007. gada līdz PIP, kad jaudas izmantojuma līmenis bija ļoti zems.

4.   tabula

2007. gads

2008. gads

2009. gads

PIP

Ražošanas jauda (vienības)

Indekss (2007. gads = 100)

100

100

100

100

Ražošanas jaudas izmantojums

Indekss (2007. gads = 100)

100

84

55

65

4.3.   Krājumi

| (45) | Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu līmenis laika posmā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 56 %.

  5.   tabula | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (vienības) | | | | |
| Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 131 | 59 | 156 |

(45)

Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu līmenis laika posmā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 56 %.

5.   tabula

2007. gads

2008. gads

2009. gads

PIP

Krājumi perioda beigās (vienības)

Indekss (2007. gads = 100)

100

131

59

156

4.4.   Pārdošanas apjoms

| (46) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 50 %, un lielākais samazinājums bija novērojams laika posmā no 2008. gada līdz 2009. gadam.

  6.   tabula | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem ES (vienības) | | | | |
| Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 79 | 55 | 50 |

(46)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 50 %, un lielākais samazinājums bija novērojams laika posmā no 2008. gada līdz 2009. gadam.

6.   tabula

2007. gads

2008. gads

2009. gads

PIP

Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem ES (vienības)

Indekss (2007. gads = 100)

100

79

55

50

4.5.   Tirgus daļa

| (47) | Savienības ražošanas nozares tirgus daļa laika posmā no 2007. gada, kad tā jau bija zemā līmenī, līdz PIP samazinājās vēl par 16 %. Divi no četriem Savienības ražotājiem, kas piedalījās sākotnējā izmeklēšanā, bija pārtraukuši ražot ar roku darbināmus paliktņu autokrāvējus. Var uzskatīt, ka abus notikumus izraisīja paaugstinātais spiediens, ko Savienības tirgū radīja imports no Ķīnas par dempinga cenām un ko Savienības ražošanas nozare izjuta vēl spēcīgāk, ņemot vērā straujo patēriņa samazinājumu.

  7.   tabula | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības ražošanas nozares tirgus daļa | | | | |
| Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 95 | 111 | 84 |

(47)

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa laika posmā no 2007. gada, kad tā jau bija zemā līmenī, līdz PIP samazinājās vēl par 16 %. Divi no četriem Savienības ražotājiem, kas piedalījās sākotnējā izmeklēšanā, bija pārtraukuši ražot ar roku darbināmus paliktņu autokrāvējus. Var uzskatīt, ka abus notikumus izraisīja paaugstinātais spiediens, ko Savienības tirgū radīja imports no Ķīnas par dempinga cenām un ko Savienības ražošanas nozare izjuta vēl spēcīgāk, ņemot vērā straujo patēriņa samazinājumu.

7.   tabula

2007. gads

2008. gads

2009. gads

PIP

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa

Indekss (2007. gads = 100)

100

95

111

84

4.6.   Izaugsme

| (48) | Laika posmā no 2007. gada līdz PIP patēriņš Savienībā samazinājās par 40 %. Savienības ražošanas nozare zaudēja 3,2 procentu punktus no tirgus daļas, savukārt attiecīgais imports ieguva 5 procentu punktus no tirgus daļas. |
| --- | --- |

(48)

Laika posmā no 2007. gada līdz PIP patēriņš Savienībā samazinājās par 40 %. Savienības ražošanas nozare zaudēja 3,2 procentu punktus no tirgus daļas, savukārt attiecīgais imports ieguva 5 procentu punktus no tirgus daļas.

4.7.   Nodarbinātība

| (49) | No 2007. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 17 %. Tas liecina par Savienības ražošanas nozares centieniem racionalizēt ražošanu situācijā, kad strauji samazinās pieprasījums.

  8.   tabula | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība saistībā ar attiecīgo ražojumu (personas) | | | | |
| Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 84 | 76 | 83 |

(49)

No 2007. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 17 %. Tas liecina par Savienības ražošanas nozares centieniem racionalizēt ražošanu situācijā, kad strauji samazinās pieprasījums.

8.   tabula

2007. gads

2008. gads

2009. gads

PIP

Nodarbinātība saistībā ar attiecīgo ražojumu (personas)

Indekss (2007. gads = 100)

100

84

76

83

4.8.   Darba ražīgums

| (50) | Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkciju, kuru gada laikā saražo viena persona, no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 22 %.

  9.   tabula | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darba ražīgums (vienības uz nodarbināto) | | | | |
| Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 103 | 74 | 78 |

(50)

Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkciju, kuru gada laikā saražo viena persona, no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 22 %.

9.   tabula

2007. gads

2008. gads

2009. gads

PIP

Darba ražīgums (vienības uz nodarbināto)

Indekss (2007. gads = 100)

100

103

74

78

4.9.   Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē cenas iekšzemes tirgū

| (51) | Laika posmā no 2007. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares cenas par pārdoto vienību ir palielinājušās par 4 %.

  10.   tabula | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības cena ES tirgū (EUR par vienību) | | | | |
| Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 101 | 103 | 104 |

(51)

Laika posmā no 2007. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares cenas par pārdoto vienību ir palielinājušās par 4 %.

10.   tabula

2007. gads

2008. gads

2009. gads

PIP

Vienības cena ES tirgū (EUR par vienību)

Indekss (2007. gads = 100)

100

101

103

104

4.10.   Algas

| (52) | No 2007. gada līdz PIP vidējā alga uz vienu nodarbināto samazinājās par 29 %. Tas liecina arī par Savienības ražošanas nozares veiksmīgajiem centieniem ierobežot izmaksas, neraugoties uz problēmām, ko rada ražošanas apjoma ievērojamais samazinājums.

  11.   tabula | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku gadā (tūkst. EUR) | | | | |
| Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 91 | 63 | 71 |

(52)

No 2007. gada līdz PIP vidējā alga uz vienu nodarbināto samazinājās par 29 %. Tas liecina arī par Savienības ražošanas nozares veiksmīgajiem centieniem ierobežot izmaksas, neraugoties uz problēmām, ko rada ražošanas apjoma ievērojamais samazinājums.

11.   tabula

2007. gads

2008. gads

2009. gads

PIP

Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku gadā (tūkst. EUR)

Indekss (2007. gads = 100)

100

91

63

71

4.11.   Ieguldījumi

| (53) | No 2007. gada līdz PIP ikgadējā Savienības ražošanas nozares ieguldījumu plūsma saistībā ar attiecīgo ražojumu strauji samazinājās – par 91 %.

  12.   tabula | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto ieguldījumi (EUR) | | | | |
| Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 58 | 27 | 9 |

(53)

No 2007. gada līdz PIP ikgadējā Savienības ražošanas nozares ieguldījumu plūsma saistībā ar attiecīgo ražojumu strauji samazinājās – par 91 %.

12.   tabula

2007. gads

2008. gads

2009. gads

PIP

Neto ieguldījumi (EUR)

Indekss (2007. gads = 100)

100

58

27

9

4.12.   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

| (54) | No 2007. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares rentabilitāte būtiski samazinājās – par 66 %. |
| --- | --- |

(54)

No 2007. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares rentabilitāte būtiski samazinājās – par 66 %.

| (55) | Attiecīgajā laika posmā būtiski samazinājās arī ienākums no ieguldījumiem (“INI”) – par 57 %.

  13.   tabula | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto peļņa no ES pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem) | | | | |
| Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 68 | –2 | 34 |
| INI (neto peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) | | | | |
| Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 80 | –2 | 43 |

(55)

Attiecīgajā laika posmā būtiski samazinājās arī ienākums no ieguldījumiem (“INI”) – par 57 %.

13.   tabula

2007. gads

2008. gads

2009. gads

PIP

Neto peļņa no ES pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem)

Indekss (2007. gads = 100)

100

68

–2

34

INI (neto peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)

Indekss (2007. gads = 100)

100

80

–2

43

4.13.   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (56) | Informācija par neto naudas plūsmu no pamatdarbības ir sniegta turpmāk 14. tabulā. Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare ir saskārusies ar grūtībām kapitāla piesaistē, galvenokārt tāpēc, ka daži ražotāji ir iesaistījušies lielākās grupās.

  14.   tabula | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma (EUR) | | | | |
| Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 84 | 65 | 73 |

(56)

Informācija par neto naudas plūsmu no pamatdarbības ir sniegta turpmāk 14. tabulā. Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare ir saskārusies ar grūtībām kapitāla piesaistē, galvenokārt tāpēc, ka daži ražotāji ir iesaistījušies lielākās grupās.

14.   tabula

2007. gads

2008. gads

2009. gads

PIP

Naudas plūsma (EUR)

Indekss (2007. gads = 100)

100

84

65

73

4.14.   Dempinga starpības apmērs

| (57) | Ņemot vērā no ĶTR importa apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(57)

Ņemot vērā no ĶTR importa apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

4.15.   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām

| (58) | Iepriekš aplūkotie rādītāji liecina par to, ka neatkarīgi no antidempinga pasākumu piemērošanas 2005. gadā saimnieciskā un finanšu situācija Savienības ražošanas nozarē joprojām ir saglabājusies ļoti nestabila tādēļ, ka Savienības tirgū ir liels lēto Ķīnas preču apjoms. Šī nedrošā situācija ir pārvērtusies neapšaubāmā kaitējumā 2009. gadā un PIP laikā, kad Savienības patēriņa ievērojamais samazinājums pilnīgi atspoguļoja nelabvēlīgā spiediena apjomu, ko rada Ķīnas imports par dempinga cenām. Minētajā laikposmā Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoms faktiski ir samazinājies vairāk nekā Savienības patēriņš, un līdz ar to Savienības ražošanas nozare ir piedzīvojusi ievērojamu tirgus daļas papildu samazinājumu. Tajā pašā laikposmā, neraugoties uz pasākumu piemērošanu, no Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās un Ķīnas ražojumu imports turpinājās par cenām, kas ir ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. PIP laikā Savienības ražošanas nozares peļņa turpināja samazināties. Tāpēc Savienības ražošanas nozare nespēja atgūties no dempinga ietekmes, un PIP laikā šī situācija pasliktinājās vēl vairāk. |
| --- | --- |

(58)

Iepriekš aplūkotie rādītāji liecina par to, ka neatkarīgi no antidempinga pasākumu piemērošanas 2005. gadā saimnieciskā un finanšu situācija Savienības ražošanas nozarē joprojām ir saglabājusies ļoti nestabila tādēļ, ka Savienības tirgū ir liels lēto Ķīnas preču apjoms. Šī nedrošā situācija ir pārvērtusies neapšaubāmā kaitējumā 2009. gadā un PIP laikā, kad Savienības patēriņa ievērojamais samazinājums pilnīgi atspoguļoja nelabvēlīgā spiediena apjomu, ko rada Ķīnas imports par dempinga cenām. Minētajā laikposmā Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoms faktiski ir samazinājies vairāk nekā Savienības patēriņš, un līdz ar to Savienības ražošanas nozare ir piedzīvojusi ievērojamu tirgus daļas papildu samazinājumu. Tajā pašā laikposmā, neraugoties uz pasākumu piemērošanu, no Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās un Ķīnas ražojumu imports turpinājās par cenām, kas ir ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. PIP laikā Savienības ražošanas nozares peļņa turpināja samazināties. Tāpēc Savienības ražošanas nozare nespēja atgūties no dempinga ietekmes, un PIP laikā šī situācija pasliktinājās vēl vairāk.

4.16.   Secinājumi

| (59) | Laikposmā no 2007. gada līdz PIP, neraugoties uz antidempinga pasākumu piemērošanu, daudzi nozīmīgi rādītāji pasliktinājās – rentabilitāte samazinājās par 4,9 procentu punktiem, ražošanas un pārdošanas apjomi samazinājās attiecīgi par 35 % un 50 %, jaudas izmantojums samazinājās par 35 %, un tam sekoja nodarbinātības samazinājums. Lai gan daļu no šīm negatīvajām tendencēm var izskaidrot ar pieprasījuma kritumu par 40 % attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļas ievērojamais samazinājums (par 4 procentu punktiem laika posmā no 2007. gada līdz PIP) un no ĶTR importa tirgus daļas nemainīgais pieaugums skaidri apliecina pieaugošo spiedienu, ko rada no Ķīnas imports par dempinga cenām. Ņemot vērā jau tagad esošo no Ķīnas importa kvazimonopolu Savienības tirgū, turpmāks Ķīnas importa pieaugums, ko daļēji nosaka arī šo ražojumu ievērojami zemās cenas, var samazināt Savienības ražošanas nozares produkcijas izmantošanas līmeni tiktāl, ka nav iespējams nodrošināt šīs nozares dzīvotspēju. Šajā saistībā jāatgādina, ka atbilstīgi tam, kā minēts 47. apsvērumā, divi Savienības ražotāji ir bijuši spiesti pārtraukt darbību ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju jomā. |
| --- | --- |

(59)

Laikposmā no 2007. gada līdz PIP, neraugoties uz antidempinga pasākumu piemērošanu, daudzi nozīmīgi rādītāji pasliktinājās – rentabilitāte samazinājās par 4,9 procentu punktiem, ražošanas un pārdošanas apjomi samazinājās attiecīgi par 35 % un 50 %, jaudas izmantojums samazinājās par 35 %, un tam sekoja nodarbinātības samazinājums. Lai gan daļu no šīm negatīvajām tendencēm var izskaidrot ar pieprasījuma kritumu par 40 % attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļas ievērojamais samazinājums (par 4 procentu punktiem laika posmā no 2007. gada līdz PIP) un no ĶTR importa tirgus daļas nemainīgais pieaugums skaidri apliecina pieaugošo spiedienu, ko rada no Ķīnas imports par dempinga cenām. Ņemot vērā jau tagad esošo no Ķīnas importa kvazimonopolu Savienības tirgū, turpmāks Ķīnas importa pieaugums, ko daļēji nosaka arī šo ražojumu ievērojami zemās cenas, var samazināt Savienības ražošanas nozares produkcijas izmantošanas līmeni tiktāl, ka nav iespējams nodrošināt šīs nozares dzīvotspēju. Šajā saistībā jāatgādina, ka atbilstīgi tam, kā minēts 47. apsvērumā, divi Savienības ražotāji ir bijuši spiesti pārtraukt darbību ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju jomā.

| (60) | Pēc konstatējumu paziņošanas iesniegtajās piezīmēs viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka konkrēti rādītāji, tostarp ražošanas, pārdošanas apjoma, rentabilitātes, jaudas izmantojuma, nodarbinātības rādītāji, faktiski nenorāda uz negatīvām izmaiņām Savienības ražošanas nozarē. Taču uzņēmums aplūkoja vienīgi izmaiņas starp 2009. gadu un PIP, lai gan kaitējuma novērtējumam ir nepieciešams aplūkot visas izmaiņas Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā, t. i., jāizvērtē izmaiņas no 2007. gada līdz PIP. Kā skaidrots iepriekš (sk. 43. līdz 49. apsvērumu), visi Ķīnas eksportētāja minētie kaitējuma rādītāji attiecīgajā periodā mainījās uz negatīvo pusi. |
| --- | --- |

(60)

Pēc konstatējumu paziņošanas iesniegtajās piezīmēs viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka konkrēti rādītāji, tostarp ražošanas, pārdošanas apjoma, rentabilitātes, jaudas izmantojuma, nodarbinātības rādītāji, faktiski nenorāda uz negatīvām izmaiņām Savienības ražošanas nozarē. Taču uzņēmums aplūkoja vienīgi izmaiņas starp 2009. gadu un PIP, lai gan kaitējuma novērtējumam ir nepieciešams aplūkot visas izmaiņas Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā, t. i., jāizvērtē izmaiņas no 2007. gada līdz PIP. Kā skaidrots iepriekš (sk. 43. līdz 49. apsvērumu), visi Ķīnas eksportētāja minētie kaitējuma rādītāji attiecīgajā periodā mainījās uz negatīvo pusi.

| (61) | Turklāt tas pats eksportētājs apgalvoja, ka Komisija nav nošķīrusi kaitējošo ietekmi, ko rada imports par dempinga cenām, un citas ietekmes, jo īpaši pieprasījuma krišanos ekonomiskās krīzes rezultātā. Tomēr, lai gan Savienības patēriņš attiecīgajā periodā tiešām samazinājās par 40 %, Ķīnas eksportētājiem izdevās būtiski palielināt tirgus daļu arī uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Turklāt, kā skaidrots 58. apsvērumā, jāatgādina, ka importa par dempinga cenām ietekme faktiski bija kaitējošāka zema pieprasījuma periodā.
  Līdz ar to tiek secināts, ka, neraugoties no piemērotajiem antidempinga pasākumiem, Savienības ražošanas nozare PIP laikā ir cietusi būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(61)

Turklāt tas pats eksportētājs apgalvoja, ka Komisija nav nošķīrusi kaitējošo ietekmi, ko rada imports par dempinga cenām, un citas ietekmes, jo īpaši pieprasījuma krišanos ekonomiskās krīzes rezultātā. Tomēr, lai gan Savienības patēriņš attiecīgajā periodā tiešām samazinājās par 40 %, Ķīnas eksportētājiem izdevās būtiski palielināt tirgus daļu arī uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Turklāt, kā skaidrots 58. apsvērumā, jāatgādina, ka importa par dempinga cenām ietekme faktiski bija kaitējošāka zema pieprasījuma periodā.

Līdz ar to tiek secināts, ka, neraugoties no piemērotajiem antidempinga pasākumiem, Savienības ražošanas nozare PIP laikā ir cietusi būtisku kaitējumu.

5.   Importa par dempinga cenām un citu faktoru ietekme

5.1.   Importa par dempinga cenām ietekme

| (62) | Lai gan attiecīgajā periodā patēriņš Eiropas Savienībā samazinājās, importa apjoms no attiecīgās valsts nesamazinājās tādā pašā līmenī, un tādējādi no Ķīnas importa tirgus daļa pieauga vēl vairāk. Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās izmeklēšanā, cenu samazinājums un mērķa cenu samazinājums tika aprēķināts, pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju, tostarp uz tādiem atšķirīgiem informācijas avotiem kā Eurostat dati, pieprasījuma iesniedzēju sniegtā informācija par Ķīnas ražotāju eksportētāju piedāvājumiem un eksporta pavadrēķini, kas savākti no dalībvalstu muitas iestādēm. Atkarībā no izmantotā informācijas avota konstatēts, ka imports no attiecīgās valsts samazina Savienības ražošanas nozares cenas par 43 %–78 %. |
| --- | --- |

(62)

Lai gan attiecīgajā periodā patēriņš Eiropas Savienībā samazinājās, importa apjoms no attiecīgās valsts nesamazinājās tādā pašā līmenī, un tādējādi no Ķīnas importa tirgus daļa pieauga vēl vairāk. Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās izmeklēšanā, cenu samazinājums un mērķa cenu samazinājums tika aprēķināts, pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju, tostarp uz tādiem atšķirīgiem informācijas avotiem kā Eurostat dati, pieprasījuma iesniedzēju sniegtā informācija par Ķīnas ražotāju eksportētāju piedāvājumiem un eksporta pavadrēķini, kas savākti no dalībvalstu muitas iestādēm. Atkarībā no izmantotā informācijas avota konstatēts, ka imports no attiecīgās valsts samazina Savienības ražošanas nozares cenas par 43 %–78 %.

5.2.   Imports no citām valstīm

| (63) | Importa apjoms no citām valstīm ir ļoti neliels, un laikposmā no 2007. gada līdz PIP tas samazinājās vēl par 79 %. PIP samazinājās arī importa no citām valstīm tirgus daļa. Konfidencialitātes apsvērumu dēļ (Savienības ražošanas nozari veido divi ražotāji) turpmāk ir norādīti tikai indeksi.

  15.   tabula | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa no citām valstīm apjoms (vienības) | | | | |
| Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 60 | 6 | 21 |
| Importa no citām valstīm tirgus daļa | | | | |
| Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 71 | 12 | 34 |

(63)

Importa apjoms no citām valstīm ir ļoti neliels, un laikposmā no 2007. gada līdz PIP tas samazinājās vēl par 79 %. PIP samazinājās arī importa no citām valstīm tirgus daļa. Konfidencialitātes apsvērumu dēļ (Savienības ražošanas nozari veido divi ražotāji) turpmāk ir norādīti tikai indeksi.

15.   tabula

2007. gads

2008. gads

2009. gads

PIP

Importa no citām valstīm apjoms (vienības)

Indekss (2007. gads = 100)

100

60

6

21

Importa no citām valstīm tirgus daļa

Indekss (2007. gads = 100)

100

71

12

34

6.   Secinājums

| (64) | Atbilstīgi tam, kā minēts 41. apsvērumā, attiecīgās valsts importa tirgus daļa attiecīgajā periodā ir palielinājusies, neraugoties uz ievērojamo patēriņa samazinājumu Savienībā. Ķīnas importa tirgus daļa ir pieaugusi līdz 83 % no Savienības patēriņa PIP laikā. Neraugoties uz kopējo pieprasījuma samazinājumu, šis apjoma radītais pastiprinātais spiediens kopā ar zemajām cenām, par kādām no Ķīnas importētie ražojumi tiek pārdoti Savienībā, ievērojami samazina Savienības ražošanas nozares cenas. Līdz ar to tiek secināts, ka pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no ĶTR un būtisko kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei PIP laikā. |
| --- | --- |

(64)

Atbilstīgi tam, kā minēts 41. apsvērumā, attiecīgās valsts importa tirgus daļa attiecīgajā periodā ir palielinājusies, neraugoties uz ievērojamo patēriņa samazinājumu Savienībā. Ķīnas importa tirgus daļa ir pieaugusi līdz 83 % no Savienības patēriņa PIP laikā. Neraugoties uz kopējo pieprasījuma samazinājumu, šis apjoma radītais pastiprinātais spiediens kopā ar zemajām cenām, par kādām no Ķīnas importētie ražojumi tiek pārdoti Savienībā, ievērojami samazina Savienības ražošanas nozares cenas. Līdz ar to tiek secināts, ka pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no ĶTR un būtisko kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei PIP laikā.

F.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Ievadpiezīmes

| (65) | Kā minēts iepriekš, antidempinga pasākumu piemērošana nav ļāvusi Savienības ražošanas nozarei atgūties no nodarītā kaitējuma. |
| --- | --- |

(65)

Kā minēts iepriekš, antidempinga pasākumu piemērošana nav ļāvusi Savienības ražošanas nozarei atgūties no nodarītā kaitējuma.

2.   Iespējamā Ķīnas eksporta tendence gadījumā, ja pasākumi tiek atcelti

| (66) | Kā minēts 27 apsvērumā, ĶTR ir pieejama milzīga ražošanas jauda. Jau 2008. un 2009. gadā ražošanas līmenis (attiecīgi 1,5 miljoni vienību un 800 000 vienību) divas reizes pārsniedza visa Savienības tirgus lielumu. Turklāt tikai neliela Ķīnas produkcijas daļa tika pārdota Ķīnas iekšzemes tirgū (14 % 2008. gadā un 23 % 2009. gadā). Nepastāvot pasākumiem, uz Savienības tirgu būtu iespējams papildus nosūtīt ievērojamu daudzumu Ķīnā ražotu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju. |
| --- | --- |

(66)

Kā minēts 27 apsvērumā, ĶTR ir pieejama milzīga ražošanas jauda. Jau 2008. un 2009. gadā ražošanas līmenis (attiecīgi 1,5 miljoni vienību un 800 000 vienību) divas reizes pārsniedza visa Savienības tirgus lielumu. Turklāt tikai neliela Ķīnas produkcijas daļa tika pārdota Ķīnas iekšzemes tirgū (14 % 2008. gadā un 23 % 2009. gadā). Nepastāvot pasākumiem, uz Savienības tirgu būtu iespējams papildus nosūtīt ievērojamu daudzumu Ķīnā ražotu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju.

| (67) | Kā minēts 31. apsvērumā, Ķīnas eksporta cenas ES kopumā atbilst Ķīnas eksporta vidējām cenām citās trešās valstīs. Tomēr var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā vismaz daļa no Ķīnas eksporta uz trešām valstīm (40 % no kopējā Ķīnas eksporta), kas nav ES vai ASV, varētu būt pārvirzīta uz ES. Šāda iespēja ir ticama ne tikai tādēļ, ka, nepastāvot pasākumiem, ražojumus varētu pārdot par augstāku cenu, bet galvenokārt tādēļ, ka eksports uz minētajām trešām valstīm ir sadrumstalots. Ņemot vērā Savienības tirgus svarīgumu un jau izveidotos pārdošanas kanālus, īstenot eksportu uz vienu galamērķi būtu vieglāk nekā uz vairākām atšķirīgām valstīm. |
| --- | --- |

(67)

Kā minēts 31. apsvērumā, Ķīnas eksporta cenas ES kopumā atbilst Ķīnas eksporta vidējām cenām citās trešās valstīs. Tomēr var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā vismaz daļa no Ķīnas eksporta uz trešām valstīm (40 % no kopējā Ķīnas eksporta), kas nav ES vai ASV, varētu būt pārvirzīta uz ES. Šāda iespēja ir ticama ne tikai tādēļ, ka, nepastāvot pasākumiem, ražojumus varētu pārdot par augstāku cenu, bet galvenokārt tādēļ, ka eksports uz minētajām trešām valstīm ir sadrumstalots. Ņemot vērā Savienības tirgus svarīgumu un jau izveidotos pārdošanas kanālus, īstenot eksportu uz vienu galamērķi būtu vieglāk nekā uz vairākām atšķirīgām valstīm.

3.   Secinājums

| (68) | Ņemot vērā 66. un 67. apsvērumā minētos konstatējumus, tiek secināts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv iespēja, ka turpinātos būtiskais kaitējums, kas konstatēts PIP laikā. Tādējādi Savienības ražošanas nozares saimnieciskā un finanšu situācija, visticamāk, turpinātu pasliktināties, un vidējā termiņā tas pat varētu apdraudēt šīs nozares pastāvēšanu. |
| --- | --- |

(68)

Ņemot vērā 66. un 67. apsvērumā minētos konstatējumus, tiek secināts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv iespēja, ka turpinātos būtiskais kaitējums, kas konstatēts PIP laikā. Tādējādi Savienības ražošanas nozares saimnieciskā un finanšu situācija, visticamāk, turpinātu pasliktināties, un vidējā termiņā tas pat varētu apdraudēt šīs nozares pastāvēšanu.

G.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Ievads

| (69) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu pretrunā Savienības interesēm. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un patērētāju intereses. |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu pretrunā Savienības interesēm. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un patērētāju intereses.

| (70) | Būtu jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā uzskatīja, ka pasākumu pieņemšana nav pret Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām. |
| --- | --- |

(70)

Būtu jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā uzskatīja, ka pasākumu pieņemšana nav pret Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.

| (71) | Pamatojoties uz to, tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par kaitējumu radošā dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, var nepārprotami secināt, ka pasākumu turpināšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(71)

Pamatojoties uz to, tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par kaitējumu radošā dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, var nepārprotami secināt, ka pasākumu turpināšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.

2.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (72) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ir nepārtraukti samazinājusies, savukārt no attiecīgās valsts importa tirgus daļa ir būtiski palielinājusies. Divi no četriem sākotnējiem Savienības ražotājiem ir pārtraukuši ražot ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana. Turklāt attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu. Nepastāvot pasākumiem, Savienības ražošanas nozare, iespējams, būtu vēl sliktākā situācijā. |
| --- | --- |

(72)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ir nepārtraukti samazinājusies, savukārt no attiecīgās valsts importa tirgus daļa ir būtiski palielinājusies. Divi no četriem sākotnējiem Savienības ražotājiem ir pārtraukuši ražot ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana. Turklāt attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu. Nepastāvot pasākumiem, Savienības ražošanas nozare, iespējams, būtu vēl sliktākā situācijā.

3.   Importētāju un lietotāju intereses

| (73) | Neviens no nesaistītajiem importētājiem un lietotājiem, ar kuriem sazinājās, nepieteicās sadarboties. Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu ieviešana būtiski neietekmēs lietotājus. Neraugoties uz to, ka pasākumi bija spēkā piecus gadus, Savienības importētāji/lietotāji joprojām saņēma piegādes galvenokārt no ĶTR. Netika arī izteikti nekādi norādījumi par to, ka būtu grūti atrast citus piegādes avotus. Turklāt jāatceras, ka tie lietotāji, kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, saglabāja neitrālu nostāju attiecībā uz pasākumu piemērošanu, un tika secināts, ka ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem nav lielas nozīmes to uzņēmējdarbībā. Šīs pārskatīšanas gaitā arī nekas neliecināja par pretējo. Tādēļ tiek secināts, ka antidempinga pasākumu saglabāšana, visticamāk, būtiski neietekmēs importētājus/lietotājus, kas darbojas Savienībā. Faktiski, ja pasākumi netiktu piemēroti, no Ķīnas imports par dempinga cenām varētu monopolizēt Savienību ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju tirgu. |
| --- | --- |

(73)

Neviens no nesaistītajiem importētājiem un lietotājiem, ar kuriem sazinājās, nepieteicās sadarboties. Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu ieviešana būtiski neietekmēs lietotājus. Neraugoties uz to, ka pasākumi bija spēkā piecus gadus, Savienības importētāji/lietotāji joprojām saņēma piegādes galvenokārt no ĶTR. Netika arī izteikti nekādi norādījumi par to, ka būtu grūti atrast citus piegādes avotus. Turklāt jāatceras, ka tie lietotāji, kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, saglabāja neitrālu nostāju attiecībā uz pasākumu piemērošanu, un tika secināts, ka ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem nav lielas nozīmes to uzņēmējdarbībā. Šīs pārskatīšanas gaitā arī nekas neliecināja par pretējo. Tādēļ tiek secināts, ka antidempinga pasākumu saglabāšana, visticamāk, būtiski neietekmēs importētājus/lietotājus, kas darbojas Savienībā. Faktiski, ja pasākumi netiktu piemēroti, no Ķīnas imports par dempinga cenām varētu monopolizēt Savienību ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju tirgu.

4.   Secinājums

| (74) | Ņemot vērā iepriekš minēto, nav iespējams skaidri secināt, ka pašreizējo antidempinga pasākumu turpināšana būtu pretrunā Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(74)

Ņemot vērā iepriekš minēto, nav iespējams skaidri secināt, ka pašreizējo antidempinga pasākumu turpināšana būtu pretrunā Savienības interesēm.

H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (75) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Personām arī bija dots laiks, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas tās varēja iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatoti, tos attiecīgi ņēma vērā. |
| --- | --- |

(75)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Personām arī bija dots laiks, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas tās varēja iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatoti, tos attiecīgi ņēma vērā.

| (76) | Pēc konstatējumu paziņošanas iesniegtajās piezīmēs Savienības ražošanas nozare uzsvēra, ka dempinga un cenu samazinājuma līmenis, kas konstatēts pārskatīšanā, ir daudz augstāks nekā sākotnējā izmeklēšanā konstatētais un ka pastāv aizvien pieaugošs Ķīnas importa par dempinga cenām spiediens. Savienības ražošanas nozare tādēļ ierosināja, ka Komisijai būtu jāapsver iespēja pārskatīt antidempinga maksājuma apmēru. Ņemot vērā šīs piezīmes un šīs pārskatīšanas konstatējumus, tika apsvērta iespēja uzsākt pilnu starpposma pārskatīšanu attiecībā uz dempingu. |
| --- | --- |

(76)

Pēc konstatējumu paziņošanas iesniegtajās piezīmēs Savienības ražošanas nozare uzsvēra, ka dempinga un cenu samazinājuma līmenis, kas konstatēts pārskatīšanā, ir daudz augstāks nekā sākotnējā izmeklēšanā konstatētais un ka pastāv aizvien pieaugošs Ķīnas importa par dempinga cenām spiediens. Savienības ražošanas nozare tādēļ ierosināja, ka Komisijai būtu jāapsver iespēja pārskatīt antidempinga maksājuma apmēru. Ņemot vērā šīs piezīmes un šīs pārskatīšanas konstatējumus, tika apsvērta iespēja uzsākt pilnu starpposma pārskatīšanu attiecībā uz dempingu.

| (77) | No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāturpina piemērot antidempinga pasākumus attiecībā uz ĶTR izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu. Jāatgādina, ka šie pasākumi izpaužas kā dažādu likmju procentuālie maksājumi. |
| --- | --- |

(77)

No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāturpina piemērot antidempinga pasākumus attiecībā uz ĶTR izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu. Jāatgādina, ka šie pasākumi izpaužas kā dažādu likmju procentuālie maksājumi.

| (78) | Jāatgādina, ka pasākumi, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ar Regulu (EK) Nr. 499/2009 tika attiecināti uz tādu pašu ražojumu importu, kas nosūtīti no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir šo izstrādājumu izcelsmes valsts. Veicot šo pārskatīšanu, netika izvirzīti jauni apsvērumi šai sakarā. Tāpēc galīgais antidempinga maksājums 46,7 % apmērā, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu, būtu jāattiecina arī uz tādu pašu ražojumu importu no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo ražojumu izcelsmes valsts. |
| --- | --- |

(78)

Jāatgādina, ka pasākumi, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ar Regulu (EK) Nr. 499/2009 tika attiecināti uz tādu pašu ražojumu importu, kas nosūtīti no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir šo izstrādājumu izcelsmes valsts. Veicot šo pārskatīšanu, netika izvirzīti jauni apsvērumi šai sakarā. Tāpēc galīgais antidempinga maksājums 46,7 % apmērā, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu, būtu jāattiecina arī uz tādu pašu ražojumu importu no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo ražojumu izcelsmes valsts.

| (79) | Individuāli uzņēmumu antidempinga maksājumi, kas noteikti šajā regulā, ir piemērojami tikai to attiecīgo ražojumu importam, kurus ražo šie uzņēmumi un tātad – minētās juridiskās personas. Šīs likmes nevar izmantot attiecībā uz tādu attiecīgo ražojumu importu, ko saražojuši citi uzņēmumi, kas nav konkrēti (ar adresi un nosaukumu) nosaukti šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp ar konkrēti nosauktiem uzņēmumiem saistītas juridiskas personas, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme. |
| --- | --- |

(79)

Individuāli uzņēmumu antidempinga maksājumi, kas noteikti šajā regulā, ir piemērojami tikai to attiecīgo ražojumu importam, kurus ražo šie uzņēmumi un tātad – minētās juridiskās personas. Šīs likmes nevar izmantot attiecībā uz tādu attiecīgo ražojumu importu, ko saražojuši citi uzņēmumi, kas nav konkrēti (ar adresi un nosaukumu) nosaukti šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp ar konkrēti nosauktiem uzņēmumiem saistītas juridiskas personas, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme.

| (80) | Jebkura prasība piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (8) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām tādām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksporta pārdošanu, kuras, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā tad attiecīgi groza regulu, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemērojamas individuālās maksājuma likmes, |
| --- | --- |

(80)

Jebkura prasība piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (8) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām tādām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksporta pārdošanu, kuras, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā tad attiecīgi groza regulu, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemērojamas individuālās maksājuma likmes,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu, t. i., šasiju un hidraulikas, importam, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 8427 90 00 (Taric kodi 8427900011 un 8427900019) un ex 8431 20 00 (Taric kodi 8431200011 un 8431200019), kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. Šajā regulā ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir autokrāvēji ar riteņiem, kas atbalsta dakšu cēlējsviras, lai pārkrautu paliktņus, un ir paredzēti tam, lai tos uz gludas, līdzenas, cietas virsmas manuāli grūstu, vilktu un stūrētu blakus ejošs operators, izmantojot šarnīrveida stūres grozīkli. Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir paredzēti tikai tam, lai, paceļot un nolaižot stūres grozīkli, paceltu kravu līdz transportēšanai piemērotam augstumam, un tiem nav nekādu citu papildu funkciju vai izmantojumu, piemēram, i) pārvietot un pacelt kravas, lai novietotu tās augstāk vai palīdzētu tās sakraut glabāšanai (pacēlāji), ii) sakraut vienu paliktni virs otra (krāvēji kaudzē), iii) pacelt kravu līdz darba virsmai (šķērveida pacēlāji) vai iv) pacelt un nosvērt kravas (svēršanas platformas).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tādu 1. punktā minēto ražojumu neto cenai līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, kurus ražojuši tabulā minētie uzņēmumi, ir šāda:

| Uzņēmums | Maksājuma likme,
  % | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, ĶTR | 32,2 | A600 |
| Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, ĶTR | 28,5 | A601 |
| Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, ĶTR | 39,9 | A602 |
| Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, ĶTR | 7,6 | A603 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 46,7 | A999 |

Uzņēmums

Maksājuma likme,

%

Taric papildu kods

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, ĶTR

32,2

A600

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, ĶTR

28,5

A601

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, ĶTR

39,9

A602

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, ĶTR

7,6

A603

Visi pārējie uzņēmumi

46,7

A999

3.   Ar šo galīgais antidempinga maksājums, ko piemēro attiecībā uz “visiem pārējiem uzņēmumiem” atbilstīgi 2. punktam, tiek attiecināts uz tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00 (Taric kodi 8427900011 un 8431200011) un nosūtīti no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo izstrādājumu izcelsmes valsts.

4.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja vien nav noteikts citādi.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2011. gada 10. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. KRASZEWSKI

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 189, 21.7.2005., 1. lpp.

2

(3)  OV L 192, 19.7.2008., 1. lpp.

3

(4)  OV L 151, 16.6.2009., 1. lpp.

4

(5)  OV C 70, 19.3.2010., 29. lpp.

5

(6)  OV C 196, 20.7.2010., 15. lpp.

6

(7)  Eurostat dati. Līdz pret apiešanu vērstu pasākumu piemērošanai attiecībā uz importu no Taizemes 2008. gadā daļa no Ķīnas ražojumiem 2007. un 2008. gadā tika deklarēti kā Taizemes izcelsmes ražojumi. Tāpēc datos par importu no attiecīgās valsts iekļauts arī Taizemes imports, tādējādi nedaudz ietekmējot 2. tabulā norādītos datus par 2007. un 2008. gadu.

7

Eurostat

(8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgium.

8

---

| 13.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 268/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 268/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1009/2011

(2011. gada 12. oktobris),

ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 13. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 12. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 58,3 |
| EC | 36,3 |
| MA | 46,5 |
| MK | 42,0 |
| ZZ | 45,8 |
| 0707 00 05 | AL | 65,0 |
| MK | 64,2 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 87,1 |
| 0709 90 70 | TR | 123,3 |
| ZZ | 123,3 |
| 0805 50 10 | AR | 68,2 |
| BR | 38,2 |
| CL | 60,5 |
| TR | 70,3 |
| UY | 56,8 |
| ZA | 80,8 |
| ZZ | 62,5 |
| 0806 10 10 | BR | 245,1 |
| CL | 79,6 |
| MK | 85,4 |
| PE | 228,3 |
| TR | 116,1 |
| US | 275,5 |
| ZA | 65,0 |
| ZZ | 156,4 |
| 0808 10 80 | CL | 69,1 |
| CN | 86,4 |
| NZ | 123,4 |
| ZA | 92,8 |
| ZZ | 92,9 |
| 0808 20 50 | CL | 85,4 |
| CN | 55,3 |
| TR | 107,9 |
| ZZ | 82,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AL

58,3

EC

36,3

MA

46,5

MK

42,0

ZZ

45,8

0707 00 05

AL

65,0

MK

64,2

TR

132,0

ZZ

87,1

0709 90 70

TR

123,3

ZZ

123,3

0805 50 10

AR

68,2

BR

38,2

CL

60,5

TR

70,3

UY

56,8

ZA

80,8

ZZ

62,5

0806 10 10

BR

245,1

CL

79,6

MK

85,4

PE

228,3

TR

116,1

US

275,5

ZA

65,0

ZZ

156,4

0808 10 80

CL

69,1

CN

86,4

NZ

123,4

ZA

92,8

ZZ

92,9

0808 20 50

CL

85,4

CN

55,3

TR

107,9

ZZ

82,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 13.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 268/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 268/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1010/2011

(2011. gada 12. oktobris),

ar ko nosaka piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficientu, kas piemērojams, izdodot eksporta licences, ar ko noraida eksporta licenču pieteikumus un pārtrauc ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksporta licenču pieteikumu pieņemšanu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 7.e pantu saistībā ar 9. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 61. panta pirmās daļas d) punktu tirdzniecības gadā saražoto cukura daudzumu, kas pārsniedz minētās regulas 56. pantā paredzēto kvotu, var eksportēt tikai tad, ja ir ievērots Komisijas noteiktais kvantitatīvais ierobežojums. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 61. panta pirmās daļas d) punktu tirdzniecības gadā saražoto cukura daudzumu, kas pārsniedz minētās regulas 56. pantā paredzēto kvotu, var eksportēt tikai tad, ja ir ievērots Komisijas noteiktais kvantitatīvais ierobežojums.

| (2) | Minētie ierobežojumi ir noteikti Komisijas 2011. gada 15. aprīļa Īstenošanas regulā (ES) Nr. 372/2011, ar ko nosaka kvantitatīvos ierobežojumus ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam līdz 2011./2012. tirdzniecības gada beigām (3). Šo regulu sāks piemērot tikai no 2012. gada 1. janvāra, tādējādi tikai no šā datuma būs pieejami kvantitatīvie ierobežojumi ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam, kuri piemērojami līdz 2011./2012. tirdzniecības gada beigām. |
| --- | --- |

(2)

Minētie ierobežojumi ir noteikti Komisijas 2011. gada 15. aprīļa Īstenošanas regulā (ES) Nr. 372/2011, ar ko nosaka kvantitatīvos ierobežojumus ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam līdz 2011./2012. tirdzniecības gada beigām (3). Šo regulu sāks piemērot tikai no 2012. gada 1. janvāra, tādējādi tikai no šā datuma būs pieejami kvantitatīvie ierobežojumi ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam, kuri piemērojami līdz 2011./2012. tirdzniecības gada beigām.

| (3) | Tāpēc 2011./2012. tirdzniecības gadā tiem daudzumiem, uz kuriem attiecas no 2011. gada 3. oktobra līdz 2011. gada 7. oktobrim iesniegtie pieteikumi, piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficients jānosaka 0 % apmērā un jāpārtrauc cukura un izoglikozes eksporta licenču pieteikumu pieņemšana. Attiecībā uz 2011./2012. tirdzniecības gadu ir attiecīgi jānoraida visi cukura un izoglikozes eksporta licenču pieteikumi, kas iesniegti 2011. gada 10., 11., 12., 13. un 14. oktobrī, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc 2011./2012. tirdzniecības gadā tiem daudzumiem, uz kuriem attiecas no 2011. gada 3. oktobra līdz 2011. gada 7. oktobrim iesniegtie pieteikumi, piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficients jānosaka 0 % apmērā un jāpārtrauc cukura un izoglikozes eksporta licenču pieteikumu pieņemšana. Attiecībā uz 2011./2012. tirdzniecības gadu ir attiecīgi jānoraida visi cukura un izoglikozes eksporta licenču pieteikumi, kas iesniegti 2011. gada 10., 11., 12., 13. un 14. oktobrī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Attiecībā uz 2011./2012. tirdzniecības gadu eksporta licences par ārpuskvotas cukuru un izoglikozi, par ko pieteikumi iesniegti laikā no 2011. gada 3. oktobra līdz 2011. gada 7. oktobrim, izdod par pieteikumos norādītajiem daudzumiem, kas pareizināti ar piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficientu 0 %.

2.   Ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksporta licenču pieteikumi, kuri attiecībā uz 2011./2012. tirdzniecības gadu iesniegti 2011. gada 10., 11., 12., 13. un 14. oktobrī, ir jānoraida.

3.   No 2011. gada 17. oktobra līdz 2011. gada 31. decembrim pārtrauc ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksporta licenču pieteikumu pieņemšanu attiecībā uz 2011./2012. tirdzniecības gadu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 12. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 102, 16.4.2011., 8. lpp.

3

---

LĒMUMI

| 13.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 268/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 268/15

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 10. oktobris),

ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Rumānijas

(2011/672/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,

ņemot vērā Rumānijas valdības priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom (1), ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom (1), ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus.

| (2) | Pēc Sorin Cristian STAN kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Sorin Cristian STAN kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim, Liviu LUCA kungs (Confederația Națională a Sindicatelor Libere din România FRĂȚIA) tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2011. gada 10. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. KRASZEWSKI

---

(1)  OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.

1

---

| 13.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 268/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 268/16

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 10. oktobris),

ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Vācijas

(2011/673/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,

ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 13. septembrī ir pieņēmusi Lēmumu 2010/570/ES, Euratom (1), ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 13. septembrī ir pieņēmusi Lēmumu 2010/570/ES, Euratom (1), ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus.

| (2) | Pēc Thomas ILKA kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Thomas ILKA kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Sabine HEPPERLE kundze (Leiterin der Vertretung des DIHK bei der EU) tiek iecelta par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2011. gada 10. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. KRASZEWSKI

---

(1)  OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.

1

---

| 13.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 268/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 268/17

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 12. oktobris),

ar ko groza Lēmumu 2004/558/EK attiecībā uz noteiktu Vācijas administratīvo reģionu kā no liellopu infekciozā rinotraheīta brīvu reģionu statusu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7165)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/674/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvu 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (1), un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu un 10. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 64/432/EEK ir paredzēti noteikumi liellopu tirdzniecībai Savienībā. Minētās direktīvas 9. pantā paredzēts, ka dalībvalsts, kas ieviesusi obligāto valsts kontroles programmu attiecībā uz kādu no lipīgām slimībām, kuras minētas šīs direktīvas E pielikuma II daļā, attiecīgo programmu var iesniegt apstiprināšanai Komisijā. Infekciozais liellopu rinotraheīts ietilpst šajā sarakstā. Infekciozais liellopu rinotraheīts ir 1. tipa liellopu herpesvīrusa (BHV1) infekcijas izteiktāko klīnisko pazīmju apraksts. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 64/432/EEK ir paredzēti noteikumi liellopu tirdzniecībai Savienībā. Minētās direktīvas 9. pantā paredzēts, ka dalībvalsts, kas ieviesusi obligāto valsts kontroles programmu attiecībā uz kādu no lipīgām slimībām, kuras minētas šīs direktīvas E pielikuma II daļā, attiecīgo programmu var iesniegt apstiprināšanai Komisijā. Infekciozais liellopu rinotraheīts ietilpst šajā sarakstā. Infekciozais liellopu rinotraheīts ir 1. tipa liellopu herpesvīrusa (BHV1) infekcijas izteiktāko klīnisko pazīmju apraksts.

| (2) | Direktīvas 64/432/EEK 9. pantā paredzēta arī to papildu garantiju noteikšanas kārtība, ko var pieprasīt attiecībā uz Savienības iekšējo tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 64/432/EEK 9. pantā paredzēta arī to papildu garantiju noteikšanas kārtība, ko var pieprasīt attiecībā uz Savienības iekšējo tirdzniecību.

| (3) | Turklāt Direktīvas 64/432/EEK 10. pantā paredzēts, ka gadījumā, ja dalībvalsts uzskata, ka kāda no slimībām, kas minētas attiecīgās direktīvas E pielikuma II daļā, tās teritorijā vai teritorijas daļā nav sastopama, tā Komisijai iesniedz attiecīgus apliecinošus dokumentus. Minētajā pantā paredzēta arī to papildu garantiju noteikšanas kārtība, ko var pieprasīt attiecībā uz Savienības iekšējo tirdzniecību. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt Direktīvas 64/432/EEK 10. pantā paredzēts, ka gadījumā, ja dalībvalsts uzskata, ka kāda no slimībām, kas minētas attiecīgās direktīvas E pielikuma II daļā, tās teritorijā vai teritorijas daļā nav sastopama, tā Komisijai iesniedz attiecīgus apliecinošus dokumentus. Minētajā pantā paredzēta arī to papildu garantiju noteikšanas kārtība, ko var pieprasīt attiecībā uz Savienības iekšējo tirdzniecību.

| (4) | Komisijas 2004. gada 15. jūlija Lēmums 2004/558/EK par Padomes Direktīvas 64/432/EEK ieviešanu attiecībā uz papildu garantijām Kopienas iekšējā liellopu tirdzniecībā sakarā ar liellopu infekciozo rinotraheītu un atsevišķu dalībvalstu iesniegto izskaušanas programmu apstiprināšanu (2) apstiprina BHV1 infekcijas kontroles un izskaušanas programmas, ko iesniegušas minētā lēmuma I pielikumā norādītās dalībvalstis un kas attiecas uz minētajā pielikumā norādītajiem reģioniem, un kam saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 9. pantu piemēro papildu garantijas. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2004. gada 15. jūlija Lēmums 2004/558/EK par Padomes Direktīvas 64/432/EEK ieviešanu attiecībā uz papildu garantijām Kopienas iekšējā liellopu tirdzniecībā sakarā ar liellopu infekciozo rinotraheītu un atsevišķu dalībvalstu iesniegto izskaušanas programmu apstiprināšanu (2) apstiprina BHV1 infekcijas kontroles un izskaušanas programmas, ko iesniegušas minētā lēmuma I pielikumā norādītās dalībvalstis un kas attiecas uz minētajā pielikumā norādītajiem reģioniem, un kam saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 9. pantu piemēro papildu garantijas.

| (5) | Turklāt Lēmuma 2004/558/EK II pielikumā norādīti tie dalībvalstu reģioni, kurus uzskata par brīviem no BHV1 infekcijas un attiecībā uz kuriem saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 10. pantu piemēro papildu garantijas. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt Lēmuma 2004/558/EK II pielikumā norādīti tie dalībvalstu reģioni, kurus uzskata par brīviem no BHV1 infekcijas un attiecībā uz kuriem saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 10. pantu piemēro papildu garantijas.

| (6) | Pašlaik Lēmuma 2004/558/EK I pielikumā ir norādīti visi Vācijas reģioni, izņemot tādus administratīvos reģionus kā Bavārijas federālās zemes administratīvie apgabali Augšpfalca, Augšfrankonija, Vidusfrankonija un Lejasfrankonija. Šos četrus Bavārijas federālās zemes administratīvos reģionus uzskata par brīviem no BHV1 infekcijas, un tādēļ tie patlaban ir norādīti minētā Lēmuma II pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Pašlaik Lēmuma 2004/558/EK I pielikumā ir norādīti visi Vācijas reģioni, izņemot tādus administratīvos reģionus kā Bavārijas federālās zemes administratīvie apgabali Augšpfalca, Augšfrankonija, Vidusfrankonija un Lejasfrankonija. Šos četrus Bavārijas federālās zemes administratīvos reģionus uzskata par brīviem no BHV1 infekcijas, un tādēļ tie patlaban ir norādīti minētā Lēmuma II pielikumā.

| (7) | Vācija tagad ir iesniegusi pieteikumu arī pārējos Bavārijas federālās zemes administratīvos reģionus – Augšbavārijas, Lejasbavārijas un Švābijas administratīvos apgabalus – atzīt par brīviem no BHV1 infekcijas un saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 10. pantu papildu garantijas attiecināt arī uz šiem administratīvajiem reģioniem. |
| --- | --- |

(7)

Vācija tagad ir iesniegusi pieteikumu arī pārējos Bavārijas federālās zemes administratīvos reģionus – Augšbavārijas, Lejasbavārijas un Švābijas administratīvos apgabalus – atzīt par brīviem no BHV1 infekcijas un saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 10. pantu papildu garantijas attiecināt arī uz šiem administratīvajiem reģioniem.

| (8) | No minētās dalībvalsts iesniegtās pamatojošās dokumentācijas izvērtējuma izriet, ka šos trīs BHV1 infekcijas neskartos administratīvos reģionus turpmāk būtu jāiekļauj Lēmuma 2004/558/EK II pielikumā, nevis I pielikumā, un uz tiem būtu jāattiecina Direktīvas 64/432/EEK 10. pantā paredzētās papildu garantijas. |
| --- | --- |

(8)

No minētās dalībvalsts iesniegtās pamatojošās dokumentācijas izvērtējuma izriet, ka šos trīs BHV1 infekcijas neskartos administratīvos reģionus turpmāk būtu jāiekļauj Lēmuma 2004/558/EK II pielikumā, nevis I pielikumā, un uz tiem būtu jāattiecina Direktīvas 64/432/EEK 10. pantā paredzētās papildu garantijas.

| (9) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2004/558/EK. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2004/558/EK.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2004/558/EK I un II pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 12. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV 121, 29.7.1964., 1977/64. lpp.

1

(2)  OV L 249, 23.7.2004., 20. lpp.

2

---

PIELIKUMS

I PIELIKUMS

| Dalībvalsts | Tie dalībvalstu reģioni, uz kuriem papildu garantijas attiecībā uz liellopu infekciozo rinotraheītu attiecina saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 9. pantu |
| --- | --- |
| Čehija | Visi reģioni |
| Vācija | Visi reģioni, izņemot Bavārijas federālo zemi |
| Itālija | Friuli-Venēcijas Džūlijas autonomais reģions
  Trento autonomā province |

Dalībvalsts

Tie dalībvalstu reģioni, uz kuriem papildu garantijas attiecībā uz liellopu infekciozo rinotraheītu attiecina saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 9. pantu

Čehija

Visi reģioni

Vācija

Visi reģioni, izņemot Bavārijas federālo zemi

Itālija

Friuli-Venēcijas Džūlijas autonomais reģions

Trento autonomā province

II PIELIKUMS

| Dalībvalsts | Tie dalībvalstu reģioni, uz kuriem papildu garantijas attiecībā uz liellopu infekciozo rinotraheītu attiecina saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 10. pantu |
| --- | --- |
| Dānija | Visi reģioni |
| Vācija | Bavārijas federālā zeme |
| Itālija | Bolcāno province |
| Austrija | Visi reģioni |
| Somija | Visi reģioni |
| Zviedrija | Visi reģioni |

Dalībvalsts

Tie dalībvalstu reģioni, uz kuriem papildu garantijas attiecībā uz liellopu infekciozo rinotraheītu attiecina saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 10. pantu

Dānija

Visi reģioni

Vācija

Bavārijas federālā zeme

Itālija

Bolcāno province

Austrija

Visi reģioni

Somija

Visi reģioni

Zviedrija

Visi reģioni

---

| 13.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 268/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 268/19

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 12. oktobris),

ar ko groza Lēmumu 2003/467/EK attiecībā uz Latvijas atzīšanu par oficiāli brīvu no tuberkulozes un noteiktu Portugāles administratīvo reģionu atzīšanu par oficiāli brīviem no govju enzootiskās leikozes

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7186)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/675/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvu 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (1), un jo īpaši tās A pielikuma I daļas 4. punktu un D pielikuma I daļas E punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 64/432/EEK attiecas uz liellopu un cūku tirdzniecību Savienībā. Tajā ir paredzēti nosacījumi, ar kādiem dalībvalsti vai dalībvalsts reģionu var atzīt par oficiāli brīvu no tuberkulozes un govju enzootiskās leikozes attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 64/432/EEK attiecas uz liellopu un cūku tirdzniecību Savienībā. Tajā ir paredzēti nosacījumi, ar kādiem dalībvalsti vai dalībvalsts reģionu var atzīt par oficiāli brīvu no tuberkulozes un govju enzootiskās leikozes attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem.

| (2) | Komisijas 2003. gada 23. jūnija Lēmuma 2003/467/EK, ar ko nosaka no tuberkulozes, brucelozes un govju enzootiskās leikozes oficiāli brīvu statusu dažām dalībvalstīm un dalībvalstu reģioniem attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem (2), I un III pielikumā norādītas dalībvalstis un to reģioni, kas ir atzīti par oficiāli brīviem no tuberkulozes un govju enzootiskās leikozes. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2003. gada 23. jūnija Lēmuma 2003/467/EK, ar ko nosaka no tuberkulozes, brucelozes un govju enzootiskās leikozes oficiāli brīvu statusu dažām dalībvalstīm un dalībvalstu reģioniem attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem (2), I un III pielikumā norādītas dalībvalstis un to reģioni, kas ir atzīti par oficiāli brīviem no tuberkulozes un govju enzootiskās leikozes.

| (3) | Latvija ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina atbilstību Direktīvā 64/432/EEK paredzētajiem nosacījumiem, lai visai tās teritorijai noteiktu no tuberkulozes oficiāli brīvu statusu. |
| --- | --- |

(3)

Latvija ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina atbilstību Direktīvā 64/432/EEK paredzētajiem nosacījumiem, lai visai tās teritorijai noteiktu no tuberkulozes oficiāli brīvu statusu.

| (4) | Pēc Latvijas iesniegto dokumentu izvērtēšanas visa minētās dalībvalsts teritorija būtu jāatzīst par oficiāli brīvu no tuberkulozes. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Latvijas iesniegto dokumentu izvērtēšanas visa minētās dalībvalsts teritorija būtu jāatzīst par oficiāli brīvu no tuberkulozes.

| (5) | Portugāle ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas attiecībā uz visiem administratīvajiem apgabaliem, kuri atrodas augstākajās administratīvajās vienībās Algarve un Alentejo, apliecina atbilstību Direktīvā 64/432/EEK paredzētajiem nosacījumiem, lai tos atzītu par oficiāli brīviem no govju enzootiskās leikozes. |
| --- | --- |

(5)

Portugāle ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas attiecībā uz visiem administratīvajiem apgabaliem, kuri atrodas augstākajās administratīvajās vienībās Algarve un Alentejo, apliecina atbilstību Direktīvā 64/432/EEK paredzētajiem nosacījumiem, lai tos atzītu par oficiāli brīviem no govju enzootiskās leikozes.

| (6) | Pēc Portugāles iesniegto dokumentu izvērtēšanas attiecīgie Portugāles reģioni būtu jāatzīst par oficiāli brīviem no govju enzootiskās leikozes. |
| --- | --- |

(6)

Pēc Portugāles iesniegto dokumentu izvērtēšanas attiecīgie Portugāles reģioni būtu jāatzīst par oficiāli brīviem no govju enzootiskās leikozes.

| (7) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2003/467/EK. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2003/467/EK.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2003/467/EK I un III pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 12. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV 121, 29.7.1964., 1977./164. lpp.

1

(2)  OV L 156, 25.6.2003., 74. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2003/467/EK I un III pielikumu groza šādi:

| a) | lēmuma I pielikuma 1. nodaļu aizstāj ar šādu:
  “1.   NODAĻA


  No tuberkulozes oficiāli brīvas dalībvalstis







  ISO kods | Dalībvalsts |
| --- | --- | --- |
| BE | Beļģija |
| CZ | Čehija |
| DK | Dānija |
| DE | Vācija |
| EE | Igaunija |
| FR | Francija |
| LV | Latvija |
| LU | Luksemburga |
| NL | Nīderlande |
| AT | Austrija |
| PL | Polija |
| SI | Slovēnija |
| SK | Slovākija |
| FI | Somija |
| SE | Zviedrija” |

a)

lēmuma I pielikuma 1. nodaļu aizstāj ar šādu:

“1.   NODAĻA

No tuberkulozes oficiāli brīvas dalībvalstis

ISO kods

Dalībvalsts

BE

Beļģija

CZ

Čehija

DK

Dānija

DE

Vācija

EE

Igaunija

FR

Francija

LV

Latvija

LU

Luksemburga

NL

Nīderlande

AT

Austrija

PL

Polija

SI

Slovēnija

SK

Slovākija

FI

Somija

SE

Zviedrija”

| b) | lēmuma III pielikuma 2. nodaļā ierakstu par Portugāli aizstāj ar šādu:
  “Portugālē:






  — | Algarve reģions: visi apgabali, |
| --- | --- | --- |

b)

lēmuma III pielikuma 2. nodaļā ierakstu par Portugāli aizstāj ar šādu:

“Portugālē:

—

Algarve reģions: visi apgabali,

| — | Alentejo reģions: visi apgabali, |
| --- | --- |

—

Alentejo reģions: visi apgabali,

| — | Azoru salu autonomais apgabals.” |
| --- | --- |

—

Azoru salu autonomais apgabals.”

---