# Euroopan unionin L 285/2011

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2011.285.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 285 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 54. vuosikerta1. marraskuuta 2011 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2011.285.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 285

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

54. vuosikerta1. marraskuuta 2011

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | | 2011/712/EU |
| | * | Neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös annettu 10 päivänä kesäkuuta 2011, neuvoston puheenjohtajavaltion valtuuttamisesta neuvottelemaan jäsenvaltioiden puolesta jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvat Euroopan metsiä koskevan oikeudellisesti sitovan sopimuksen määräykset | 1 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1097/2011, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, tiettyjen rajoittavien erityistoimenpiteiden käyttöönotosta Kongon demokraattista tasavaltaa koskevaa aseidenvientikieltoa rikkovia henkilöitä vastaan annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1183/2005 muuttamisesta | 2 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1098/2011, annettu 27 päivänä lokakuuta 2011, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [金乡大蒜 (Jinxiang Da Suan) (SMM)] | 6 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1099/2011, annettu 27 päivänä lokakuuta 2011, Belgian lipun alla purjehtivien alusten punakampelan kalastuksen kieltämisestä alueilla VIIf ja VIIg | 8 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1100/2011, annettu 31 päivänä lokakuuta 2011, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta tehoaineiden dikamba, difenokonatsoli ja imatsakiini hyväksymisedellytysten osalta (
  1
  ) | 10 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1101/2011, annettu 31 päivänä lokakuuta 2011, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 15 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1102/2011, annettu 31 päivänä lokakuuta 2011, vilja-alalla 1 päivästä marraskuuta 2011 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta | 17 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1103/2011, annettu 31 päivänä lokakuuta 2011, täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 markkinointivuodeksi 2011/12 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta | 20 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2011/713/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 10 päivänä lokakuuta 2011, vastustaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY muuttamista siltä osin kuin on kyse puolustukseen liittyvien tuotteiden luettelosta koskevan Euroopan komission direktiiviluonnoksen hyväksymistä | 22 |
| | | 2011/714/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 11 päivänä lokakuuta 2011, kansallisten keskuspankkien ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 1999/70/EY muuttamisesta Banco de Portugalin ulkopuolisten tilintarkastajien osalta | 23 |
| | | 2011/715/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 27 päivänä lokakuuta 2011, DNA-tietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Latvian kanssa | 24 |
| | | 2011/716/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 24 päivänä toukokuuta 2011, valtiontuesta, jota Kreikka on myöntänyt eräille Kreikan kasinoille (Valtiontuki C 16/10 (ex NN 22/10, ex CP 318/09))
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 3504)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2011/717/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 27 päivänä lokakuuta 2011, jäämiä tutkivien kansallisten vertailulaboratorioiden luetteloa koskevan päätöksen 98/536/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 7610)

   (
  1
  ) | 46 |
| | | 2011/718/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 28 päivänä lokakuuta 2011, Egyptistä tuotuihin sarviapilan siemeniin ja tiettyihin siemeniin ja papuihin sovellettavista kiireellisistä toimenpiteistä annetun täytäntöönpanopäätöksen 2011/402/EU muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 7744)

   (
  1
  ) | 53 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

2011/712/EU

*

Neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös annettu 10 päivänä kesäkuuta 2011, neuvoston puheenjohtajavaltion valtuuttamisesta neuvottelemaan jäsenvaltioiden puolesta jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvat Euroopan metsiä koskevan oikeudellisesti sitovan sopimuksen määräykset

1

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1097/2011, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, tiettyjen rajoittavien erityistoimenpiteiden käyttöönotosta Kongon demokraattista tasavaltaa koskevaa aseidenvientikieltoa rikkovia henkilöitä vastaan annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1183/2005 muuttamisesta

2

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1098/2011, annettu 27 päivänä lokakuuta 2011, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [金乡大蒜 (Jinxiang Da Suan) (SMM)]

6

*

Komission asetus (EU) N:o 1099/2011, annettu 27 päivänä lokakuuta 2011, Belgian lipun alla purjehtivien alusten punakampelan kalastuksen kieltämisestä alueilla VIIf ja VIIg

8

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1100/2011, annettu 31 päivänä lokakuuta 2011, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta tehoaineiden dikamba, difenokonatsoli ja imatsakiini hyväksymisedellytysten osalta (
  1
  )

1

10

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1101/2011, annettu 31 päivänä lokakuuta 2011, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

15

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1102/2011, annettu 31 päivänä lokakuuta 2011, vilja-alalla 1 päivästä marraskuuta 2011 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta

17

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1103/2011, annettu 31 päivänä lokakuuta 2011, täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 markkinointivuodeksi 2011/12 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

20

PÄÄTÖKSET

2011/713/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 10 päivänä lokakuuta 2011, vastustaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY muuttamista siltä osin kuin on kyse puolustukseen liittyvien tuotteiden luettelosta koskevan Euroopan komission direktiiviluonnoksen hyväksymistä

22

2011/714/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 11 päivänä lokakuuta 2011, kansallisten keskuspankkien ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 1999/70/EY muuttamisesta Banco de Portugalin ulkopuolisten tilintarkastajien osalta

23

2011/715/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 27 päivänä lokakuuta 2011, DNA-tietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Latvian kanssa

24

2011/716/EU

*

Komission päätös, annettu 24 päivänä toukokuuta 2011, valtiontuesta, jota Kreikka on myöntänyt eräille Kreikan kasinoille (Valtiontuki C 16/10 (ex NN 22/10, ex CP 318/09))
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 3504)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 3504)

1

25

2011/717/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 27 päivänä lokakuuta 2011, jäämiä tutkivien kansallisten vertailulaboratorioiden luetteloa koskevan päätöksen 98/536/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 7610)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 7610)

1

46

2011/718/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 28 päivänä lokakuuta 2011, Egyptistä tuotuihin sarviapilan siemeniin ja tiettyihin siemeniin ja papuihin sovellettavista kiireellisistä toimenpiteistä annetun täytäntöönpanopäätöksen 2011/402/EU muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 7744)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 7744)

1

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 1.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 285/1

---

NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEIDEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖS

annettu 10 päivänä kesäkuuta 2011,

neuvoston puheenjohtajavaltion valtuuttamisesta neuvottelemaan jäsenvaltioiden puolesta jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvat Euroopan metsiä koskevan oikeudellisesti sitovan sopimuksen määräykset

(2011/712/EU)

NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEIDEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT,

jotka katsovat seuraavaa:

| (1) | Oslossa Norjassa 14.–16. kesäkuuta 2011 pidettävässä Euroopan metsien suojelua koskevassa kuudennessa ministerikokouksessa saatetaan tehdä päätös neuvottelujen aloittamisesta Euroopan metsiä koskevasta oikeudellisesti sitovasta sopimuksesta. |
| --- | --- |

(1)

Oslossa Norjassa 14.–16. kesäkuuta 2011 pidettävässä Euroopan metsien suojelua koskevassa kuudennessa ministerikokouksessa saatetaan tehdä päätös neuvottelujen aloittamisesta Euroopan metsiä koskevasta oikeudellisesti sitovasta sopimuksesta.

| (2) | Neuvoston puheenjohtajavaltio olisi valtuutettava neuvottelemaan jäsenvaltioiden puolesta Euroopan metsiä koskevan oikeudellisesti sitovan sopimuksen jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvat määräykset, |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston puheenjohtajavaltio olisi valtuutettava neuvottelemaan jäsenvaltioiden puolesta Euroopan metsiä koskevan oikeudellisesti sitovan sopimuksen jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvat määräykset,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Jäsenvaltioiden hallitusten edustajat valtuuttavat neuvoston puheenjohtajavaltion neuvottelemaan jäsenvaltioiden puolesta ja jäsenvaltioiden kantojen pohjalta ne Euroopan metsiä koskevan oikeudellisesti sitovan sopimuksen määräykset, jotka koskevat jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvia kysymyksiä, jos päätös tällaista oikeudellisesti sitovaa sopimusta koskevien neuvottelujen aloittamisesta tehdään Oslossa Norjassa 14.–16. kesäkuuta 2011 pidettävässä Euroopan metsien suojelua koskevassa kuudennessa ministerikokouksessa.

2.   Edellä oleva 1 kohta ei vaikuta jäsenvaltioiden tuleviin päätöksiin, jotka koskevat niiden edustajien nimeämistä niiden toimivaltaan kuuluvien kysymysten osalta.

2 artikla

1.   Neuvottelut käydään tämän päätöksen lisäyksessä olevien neuvotteluohjeiden mukaisesti.

2.   Neuvotteluilla on pyrittävä tuomaan näkyvää lisäarvoa olemassa oleviin monenvälisiin metsiin liittyviin ympäristösopimuksiin ja oikeudellisesti sitomattomiin välineisiin, varmistaen samalla kustannustehokas täytäntöönpano ja välttäen hallinnollisen rasituksen lisäämistä. Neuvottelut käydään jäsenvaltioiden hallitusten edustajien neuvottelukantojen mukaisesti ja käytännön järjestelyjen pohjalta, jotka kummatkin sovitaan yhteisymmärryksessä. Neuvottelut käydään Euroopan unionin osallistumisesta Euroopan metsiä koskevasta oikeudellisesti sitovasta sopimuksesta käytäviin neuvotteluihin annetun neuvoston päätöksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa erityiskomiteassa kokoontuvia jäsenvaltioiden hallitusten edustajia kuullen. Neuvoston puheenjohtajavaltio pyrkii kaikin keinoin varmistamaan näin omaksutut kannat ja raportoi hallitustenvälisen neuvottelukomitean kunkin kokouksen jälkeen jäsenvaltioiden hallitusten edustajille neuvottelujen edistymisestä.

3.   Jäsenvaltioiden puolesta toimiva puheenjohtajavaltio toimii neuvottelujen aikana tiiviissä yhteistyössä komission kanssa pyrkien yhtenäisyyteen unionin ja sen jäsenvaltioiden kansainvälisessä edustuksessa.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu neuvoston puheenjohtajavaltiolle.

Tehty Luxemburgissa 10 päivänä kesäkuuta 2011.

Puheenjohtaja

FELLEGI T.

---

ASETUKSET

| 1.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 285/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 285/2

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1097/2011,

annettu 25 päivänä lokakuuta 2011,

tiettyjen rajoittavien erityistoimenpiteiden käyttöönotosta Kongon demokraattista tasavaltaa koskevaa aseidenvientikieltoa rikkovia henkilöitä vastaan annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1183/2005 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tiettyjen rajoittavien erityistoimenpiteiden käyttöönotosta Kongon demokraattista tasavaltaa koskevaa aseidenvientikieltoa rikkovia henkilöitä vastaan 18 päivänä heinäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1183/2005 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1183/2005 liitteessä I on luettelo luonnollisista henkilöistä, oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja muista elimistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1183/2005 liitteessä I on luettelo luonnollisista henkilöistä, oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja muista elimistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee.

| (2) | Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päivitti 8 päivänä heinäkuuta 2011 luetteloita niistä yksilöistä ja yhteisöistä, joita varojen jäädyttäminen koskee. Sen vuoksi liitettä I olisi muutettava, |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päivitti 8 päivänä heinäkuuta 2011 luetteloita niistä yksilöistä ja yhteisöistä, joita varojen jäädyttäminen koskee. Sen vuoksi liitettä I olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1183/2005 liite I tämän asetuksen liitteenä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä lokakuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Ulkopolitiikan välineiden hallinnon päällikkö

---

(1)  EUVL L 193, 23.7.2005, s. 1.

1

---

LIITE

”LIITE I

Luettelo 2 artiklassa tarkoitetuista luonnollisista henkilöistä, oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja muista elimistä

A.   LUONNOLLISET HENKILÖT

| 1) | Frank Kakolele Bwambale (alias a) Frank Kakorere, b) Frank Kakorere Bwambale). Kongon kansalainen. Toimi: FARDC:n kenraali (kesäkuusta 2011 lähtien ilman asemapaikkaa.). Lisätietoja: a) erosi CNDP:stä tammikuussa 2008, b) asunut kesäkuusta 2011 Kinshasassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, c) vuodesta 2010 lähtien Kakolele on osallistunut toimiin, jotka on ilmeisesti toteutettu Kongon demokraattisen tasavallan hallituksen vakautus- ja jälleenrakennusohjelman (Programme de Stabilisation et Reconstruction des Zones Sortant des Conflits Armés, STAREC) nimissä, mukaan lukien osallistuminen STARECin valtuuskunnan vierailuun Gomassa ja Benissä maaliskuussa 2011, d) RCD-ML:n entinen johtaja. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005. |
| --- | --- |

1)

Frank Kakolele Bwambale (alias a) Frank Kakorere, b) Frank Kakorere Bwambale). Kongon kansalainen. Toimi: FARDC:n kenraali (kesäkuusta 2011 lähtien ilman asemapaikkaa.). Lisätietoja: a) erosi CNDP:stä tammikuussa 2008, b) asunut kesäkuusta 2011 Kinshasassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, c) vuodesta 2010 lähtien Kakolele on osallistunut toimiin, jotka on ilmeisesti toteutettu Kongon demokraattisen tasavallan hallituksen vakautus- ja jälleenrakennusohjelman (Programme de Stabilisation et Reconstruction des Zones Sortant des Conflits Armés, STAREC) nimissä, mukaan lukien osallistuminen STARECin valtuuskunnan vierailuun Gomassa ja Benissä maaliskuussa 2011, d) RCD-ML:n entinen johtaja. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005.

| 2) | Jérôme Kakwavu Bukande (alias a) Jérôme Kakwavu, b) Commandant Jérôme). Arvonimi: kenraali. Kongon kansalainen. Lisätietoja: a) UCD/FAPC:n entinen johtaja, b) pidätettynä kesäkuusta 2011 lähtien Makalan vankilassa Kinshasassa. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005. |
| --- | --- |

2)

Jérôme Kakwavu Bukande (alias a) Jérôme Kakwavu, b) Commandant Jérôme). Arvonimi: kenraali. Kongon kansalainen. Lisätietoja: a) UCD/FAPC:n entinen johtaja, b) pidätettynä kesäkuusta 2011 lähtien Makalan vankilassa Kinshasassa. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005.

| 3) | Gaston Iyamuremye (alias: a) Rumuli, b) Byiringiro Victor Rumuli, c) Victor Rumuri, d) Michel Byiringiro). Syntynyt vuonna 1948 a) Musanzen alueella (pohjoinen maakunta), Ruandassa, b) Ruhengerissa, Ruandassa. Arvonimi: prikaatikenraali. Toimi: a) FDLR:n johtaja, b) FDLR-FOCA:n toinen varajohtaja. Ruandan kansalainen. Lisätietoja: a) kesäkuusta 2011 asemapaikkana Kalonge Pohjois-Kivun maakunnassa, b) useiden lähteiden kuten YK:n turvallisuusneuvoston Kongon demokraattista tasavaltaa käsittelevän pakotekomitean asiantuntijaryhmän mukaan Gaston Iyamuremye on FDLR:n toinen varajohtaja ja hänen katsotaan lukeutuvan FDLR:n sotilaallisen ja poliittisen johdon avainhenkilöihin, c) Gaston Iyamuremye johti Ignace Murwanashyakan (FDLR:n johtaja) toimistoa Kibuassa Kongon demokraattisessa tasavallassa joulukuuhun 2009 saakka. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 23.12.2010. |
| --- | --- |

3)

Gaston Iyamuremye (alias: a) Rumuli, b) Byiringiro Victor Rumuli, c) Victor Rumuri, d) Michel Byiringiro). Syntynyt vuonna 1948 a) Musanzen alueella (pohjoinen maakunta), Ruandassa, b) Ruhengerissa, Ruandassa. Arvonimi: prikaatikenraali. Toimi: a) FDLR:n johtaja, b) FDLR-FOCA:n toinen varajohtaja. Ruandan kansalainen. Lisätietoja: a) kesäkuusta 2011 asemapaikkana Kalonge Pohjois-Kivun maakunnassa, b) useiden lähteiden kuten YK:n turvallisuusneuvoston Kongon demokraattista tasavaltaa käsittelevän pakotekomitean asiantuntijaryhmän mukaan Gaston Iyamuremye on FDLR:n toinen varajohtaja ja hänen katsotaan lukeutuvan FDLR:n sotilaallisen ja poliittisen johdon avainhenkilöihin, c) Gaston Iyamuremye johti Ignace Murwanashyakan (FDLR:n johtaja) toimistoa Kibuassa Kongon demokraattisessa tasavallassa joulukuuhun 2009 saakka. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 23.12.2010.

| 4) | Germain Katanga. Arvonimi: kenraali. Kongon kansalainen. Lisätietoja: a) Kongon demokraattisen tasavallan hallitus luovutti Katangan Kansainväliselle rikostuomioistuimelle 18.10.2007, b) FRPI:n johtaja. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005. |
| --- | --- |

4)

Germain Katanga. Arvonimi: kenraali. Kongon kansalainen. Lisätietoja: a) Kongon demokraattisen tasavallan hallitus luovutti Katangan Kansainväliselle rikostuomioistuimelle 18.10.2007, b) FRPI:n johtaja. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005.

| 5) | Thomas Lubanga. Syntynyt Iturissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa. Lisätietoja: a) Kongon viranomaiset luovuttivat Lubangan Kansainväliselle rikostuomioistuimelle 17.3.2006; b) UPC/L:n johtaja. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005. |
| --- | --- |

5)

Thomas Lubanga. Syntynyt Iturissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa. Lisätietoja: a) Kongon viranomaiset luovuttivat Lubangan Kansainväliselle rikostuomioistuimelle 17.3.2006; b) UPC/L:n johtaja. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005.

| 6) | Khawa Panga Mandro (alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa, g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro). Syntynyt 20.8.1973 Buniassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa. Kongon kansalainen. Lisätietoja: a) Kongon viranomaiset pidättivät Mandron lokakuussa 2005, Kisanganin vetoomustuomioistuin hylkäsi syytteet, minkä jälkeen Mandro luovutettiin Kinshasan oikeusviranomaisille uusien syytteiden nojalla, b) pidätettynä kesäkuusta 2011 lähtien Makalan keskusvankilassa Kinshasassa, c) entinen PUSIC:n johtaja. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005. |
| --- | --- |

6)

Khawa Panga Mandro (alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa, g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro). Syntynyt 20.8.1973 Buniassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa. Kongon kansalainen. Lisätietoja: a) Kongon viranomaiset pidättivät Mandron lokakuussa 2005, Kisanganin vetoomustuomioistuin hylkäsi syytteet, minkä jälkeen Mandro luovutettiin Kinshasan oikeusviranomaisille uusien syytteiden nojalla, b) pidätettynä kesäkuusta 2011 lähtien Makalan keskusvankilassa Kinshasassa, c) entinen PUSIC:n johtaja. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005.

| 7) | Callixte Mbarushimana. Syntynyt 24.7.1963 Ndusussa/Ruhengerissa, pohjoisessa maakunnassa, Ruandassa. Ruandan kansalainen. Lisätietoja: a) pidätettiin Pariisissa 3.10.2010 Kansainvälisen rikostuomioistuimen pidätysmääräyksen nojalla syytettynä FDLR:n joukkojen Pohjois- ja Etelä-Kivussa vuonna 2009 tekemistä sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan. Siirrettiin Haagiin 25.1.2011, b) pidätykseensä saakka FDLR:n pääsihteeri ja FDLR:n ylimmän sotilasjohdon varajohtaja. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 21.3.2009. |
| --- | --- |

7)

Callixte Mbarushimana. Syntynyt 24.7.1963 Ndusussa/Ruhengerissa, pohjoisessa maakunnassa, Ruandassa. Ruandan kansalainen. Lisätietoja: a) pidätettiin Pariisissa 3.10.2010 Kansainvälisen rikostuomioistuimen pidätysmääräyksen nojalla syytettynä FDLR:n joukkojen Pohjois- ja Etelä-Kivussa vuonna 2009 tekemistä sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan. Siirrettiin Haagiin 25.1.2011, b) pidätykseensä saakka FDLR:n pääsihteeri ja FDLR:n ylimmän sotilasjohdon varajohtaja. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 21.3.2009.

| 8) | Iruta Douglas Mpamo (alias a) Mpano, b) Douglas Iruta Mpamo). Syntynyt a) 28.12.1965 Bashalissa, Masisissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, b) 29.12.1965 Gomassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, c) Uvirassa. Kongon kansalainen. Lisätietoja: a) asuinpaikkana kesäkuusta 2011 lähtien Gisenyi, Ruanda, b) yritysten Compagnie Aérienne des Grands Lacs ja Great Lakes Business Company omistaja/johtaja. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005. |
| --- | --- |

8)

Iruta Douglas Mpamo (alias a) Mpano, b) Douglas Iruta Mpamo). Syntynyt a) 28.12.1965 Bashalissa, Masisissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, b) 29.12.1965 Gomassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, c) Uvirassa. Kongon kansalainen. Lisätietoja: a) asuinpaikkana kesäkuusta 2011 lähtien Gisenyi, Ruanda, b) yritysten Compagnie Aérienne des Grands Lacs ja Great Lakes Business Company omistaja/johtaja. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005.

| 9) | Sylvestre Mudacumura (alias a) Radja, b) Mupenzi Bernard, c) General Major Mupenzi, d) General Mudacumura). Toimi: a) FDLR-FOCA:n sotilaskomentaja; b) 1. poliittinen varajohtaja ja FOCA:n ylimmän johdon päällikkö. Ruandan kansalainen. Lisätietoja: kesäkuusta 2011 asemapaikkana Kikoman metsä Bogoyin lähellä Walikalessa Pohjois-Kivussa. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005. |
| --- | --- |

9)

Sylvestre Mudacumura (alias a) Radja, b) Mupenzi Bernard, c) General Major Mupenzi, d) General Mudacumura). Toimi: a) FDLR-FOCA:n sotilaskomentaja; b) 1. poliittinen varajohtaja ja FOCA:n ylimmän johdon päällikkö. Ruandan kansalainen. Lisätietoja: kesäkuusta 2011 asemapaikkana Kikoman metsä Bogoyin lähellä Walikalessa Pohjois-Kivussa. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005.

| 10) | Leodomir Mugaragu (alias: a) Manzi Leon, b) Leo Manzi). Syntynyt a) 1954, b) 1953. Syntymäpaikka: a) Kigali, Ruanda, b) Rushashi (pohjoinen maakunta), Ruanda. Toimi: FDLR/FOCA:n esikuntapäällikkö, vastaa hallinnosta. Lisätietoja: a) avoimista lähteistä saatujen tietojen ja virallisten tietojen mukaan Leodomir Mugaragu on FDLR:n aseellisen siiven FOCA:n (Forces Combattantes Abucunguzi / Combatant Force for the Liberation of Rwanda) esikuntapäällikkö, b) virallisten tietojen mukaan Mugaragu suunnittelee FDLR:n toteuttamat sotilaalliset operaatiot Kongon demokraattisen tasavallan itäosissa, c) kesäkuusta 2011 asemapaikkana FDLR:n esikunta Kikoman metsässä Bogoyin lähellä Walikalessa Pohjois-Kivussa. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 23.12.2010. |
| --- | --- |

10)

Leodomir Mugaragu (alias: a) Manzi Leon, b) Leo Manzi). Syntynyt a) 1954, b) 1953. Syntymäpaikka: a) Kigali, Ruanda, b) Rushashi (pohjoinen maakunta), Ruanda. Toimi: FDLR/FOCA:n esikuntapäällikkö, vastaa hallinnosta. Lisätietoja: a) avoimista lähteistä saatujen tietojen ja virallisten tietojen mukaan Leodomir Mugaragu on FDLR:n aseellisen siiven FOCA:n (Forces Combattantes Abucunguzi / Combatant Force for the Liberation of Rwanda) esikuntapäällikkö, b) virallisten tietojen mukaan Mugaragu suunnittelee FDLR:n toteuttamat sotilaalliset operaatiot Kongon demokraattisen tasavallan itäosissa, c) kesäkuusta 2011 asemapaikkana FDLR:n esikunta Kikoman metsässä Bogoyin lähellä Walikalessa Pohjois-Kivussa. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 23.12.2010.

| 11) | Leopold Mujyambere (alias a) Musenyeri, b) Achille, c) Frere Petrus Ibrahim. Syntynyt a) 17.3.1962, b) 1966 (arvio) Kigalissa, Ruandassa. Ruandan kansalainen. Lisätietoja: a) kesäkuusta 2011 lähtien FDLR-FOCA:n Etelä-Kivun operatiivisen sektorin (nk. Amazon) komentaja, b) asemapaikkana Nyakaleke (Mwengan kaakkoisosa, Etelä-Kivu). Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 21.3.2009. |
| --- | --- |

11)

Leopold Mujyambere (alias a) Musenyeri, b) Achille, c) Frere Petrus Ibrahim. Syntynyt a) 17.3.1962, b) 1966 (arvio) Kigalissa, Ruandassa. Ruandan kansalainen. Lisätietoja: a) kesäkuusta 2011 lähtien FDLR-FOCA:n Etelä-Kivun operatiivisen sektorin (nk. Amazon) komentaja, b) asemapaikkana Nyakaleke (Mwengan kaakkoisosa, Etelä-Kivu). Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 21.3.2009.

| 12) | Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Arvonimi: tohtori. Syntynyt 14.5.1963 a) Buterassa, Ruandassa, b) Ngomassa, Butaressa, Ruandassa. Ruandan kansalainen. Lisätietoja: a) FDLR:n johtaja ja FDLR:n asevoimien ylipäällikkö, b) Saksan viranomaiset pidättivät hänet 17.11.2009. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005. |
| --- | --- |

12)

Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Arvonimi: tohtori. Syntynyt 14.5.1963 a) Buterassa, Ruandassa, b) Ngomassa, Butaressa, Ruandassa. Ruandan kansalainen. Lisätietoja: a) FDLR:n johtaja ja FDLR:n asevoimien ylipäällikkö, b) Saksan viranomaiset pidättivät hänet 17.11.2009. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005.

| 13) | Straton Musoni (alias I.O. Musoni). Syntynyt a) 6.4.1961, b) 4.6.1961 Mugambazissa, Kigalissa, Ruandassa. Ruandan kansalainen. Lisätietoja: a) Saksan viranomaiset pidättivät hänet 17.11.2009, b) toinen henkilö on valittu hänen tilalleen FDLR:n 1. varajohtajan paikalle. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 13.4.2007. |
| --- | --- |

13)

Straton Musoni (alias I.O. Musoni). Syntynyt a) 6.4.1961, b) 4.6.1961 Mugambazissa, Kigalissa, Ruandassa. Ruandan kansalainen. Lisätietoja: a) Saksan viranomaiset pidättivät hänet 17.11.2009, b) toinen henkilö on valittu hänen tilalleen FDLR:n 1. varajohtajan paikalle. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 13.4.2007.

| 14) | Jules Mutebutsi (alias a) Jules Mutebusi, b) Jules Mutebuzi, c) Colonel Mutebutsi). Syntynyt vuonna 1964 Minembwessä Etelä-Kivussa, Kongon demokraattisessa tasavallassa. Kongon kansalainen. Lisätietoja: a) entinen FARDC:n apulaiskomentaja 10. sotilasalueella, b) Ruandan viranomaiset pidättivät hänet joulukuussa 2007, minkä jälkeen hän on elänyt puolittain vapaudessa Kigalissa (ei lupaa lähteä maasta). Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005. |
| --- | --- |

14)

Jules Mutebutsi (alias a) Jules Mutebusi, b) Jules Mutebuzi, c) Colonel Mutebutsi). Syntynyt vuonna 1964 Minembwessä Etelä-Kivussa, Kongon demokraattisessa tasavallassa. Kongon kansalainen. Lisätietoja: a) entinen FARDC:n apulaiskomentaja 10. sotilasalueella, b) Ruandan viranomaiset pidättivät hänet joulukuussa 2007, minkä jälkeen hän on elänyt puolittain vapaudessa Kigalissa (ei lupaa lähteä maasta). Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005.

| 15) | Mathieu Chui Ngudjolo (alias Cui Ngudjolo). Lisätietoja: a) MONUC pidätti hänet Buniassa lokakuussa 2003; b) Kongon demokraattisen tasavallan hallitus luovutti hänet Kansainväliselle rikostuomioistuimelle 7.2.2008. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005. |
| --- | --- |

15)

Mathieu Chui Ngudjolo (alias Cui Ngudjolo). Lisätietoja: a) MONUC pidätti hänet Buniassa lokakuussa 2003; b) Kongon demokraattisen tasavallan hallitus luovutti hänet Kansainväliselle rikostuomioistuimelle 7.2.2008. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005.

| 16) | Floribert Ngabu Njabu (alias a) Floribert Njabu, b) Floribert Ndjabu, c) Floribert Ngabu, d) Ndjabu). Lisätietoja: a) FNI:n johtaja, b) kotiarestissa Kinshasassa maaliskuusta 2005 lähtien, c) siirretty Haagiin 27.3.2011 todistamaan Kansainvälisessä rikostuomioistuimessa. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005. |
| --- | --- |

16)

Floribert Ngabu Njabu (alias a) Floribert Njabu, b) Floribert Ndjabu, c) Floribert Ngabu, d) Ndjabu). Lisätietoja: a) FNI:n johtaja, b) kotiarestissa Kinshasassa maaliskuusta 2005 lähtien, c) siirretty Haagiin 27.3.2011 todistamaan Kansainvälisessä rikostuomioistuimessa. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005.

| 17) | Laurent Nkunda (alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) Laurent Nkunda Batware, e) General Nkunda, f) Nkunda Mihigo Laurent, g) Chairman, h) Papa Six). Syntymäaika: a) 6.2.1967 Pohjois-Kivussa/Rutshurussa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, b) 2.2.1967. Kongon kansalainen. Lisätietoja: a) entinen RCD-G:n kenraali, b) perusti ”National Congress for the People’s Defense” -puolueen vuonna 2006, c) ylempi upseeri ”Rally for Congolese Democracy-Goma” -puolueessa (RCD-G) vuosina 1998–2006, d) upseeri ”Rwandan Patriotic Front ” -puolueessa (RPF) vuosina 1992–1998, e) Ruandan viranomaiset pidättivät Laurent Nkundan tammikuussa 2009 Ruandassa, ja hänen tilalleen CNDP:n komentajaksi tuli toinen henkilö, f) kotiarestissa Kigalissa. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005. |
| --- | --- |

17)

Laurent Nkunda (alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) Laurent Nkunda Batware, e) General Nkunda, f) Nkunda Mihigo Laurent, g) Chairman, h) Papa Six). Syntymäaika: a) 6.2.1967 Pohjois-Kivussa/Rutshurussa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, b) 2.2.1967. Kongon kansalainen. Lisätietoja: a) entinen RCD-G:n kenraali, b) perusti ”National Congress for the People’s Defense” -puolueen vuonna 2006, c) ylempi upseeri ”Rally for Congolese Democracy-Goma” -puolueessa (RCD-G) vuosina 1998–2006, d) upseeri ”Rwandan Patriotic Front ” -puolueessa (RPF) vuosina 1992–1998, e) Ruandan viranomaiset pidättivät Laurent Nkundan tammikuussa 2009 Ruandassa, ja hänen tilalleen CNDP:n komentajaksi tuli toinen henkilö, f) kotiarestissa Kigalissa. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005.

| 18) | Félicien Nsanzubukire (alias Fred Irakeza). Toimi: FDLR-FOCA:n 1. pataljoonan päällikkö Uvira-Sangen alueella Etelä-Kivussa. Syntynyt vuonna 1967 Muramassa, Kinyinyassa, Rubungossa, Kigalissa, Ruandassa. Ruandan kansalainen. Lisätietoja: a) FDLR:n jäsen ainakin vuodesta 1994 ja toiminut Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa lokakuusta 1998 lähtien, b) kesäkuusta 2011 asemapaikkana Magunda, Mwengan alue, Etelä-Kivu. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 23.12.2010. |
| --- | --- |

18)

Félicien Nsanzubukire (alias Fred Irakeza). Toimi: FDLR-FOCA:n 1. pataljoonan päällikkö Uvira-Sangen alueella Etelä-Kivussa. Syntynyt vuonna 1967 Muramassa, Kinyinyassa, Rubungossa, Kigalissa, Ruandassa. Ruandan kansalainen. Lisätietoja: a) FDLR:n jäsen ainakin vuodesta 1994 ja toiminut Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa lokakuusta 1998 lähtien, b) kesäkuusta 2011 asemapaikkana Magunda, Mwengan alue, Etelä-Kivu. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 23.12.2010.

| 19) | Pacifique Ntawunguka (alias a) Colonel Omega, b) Nzeri, c) Israel, d) Pacifique Ntawungula). Toimi: FDLR-FOCA:n Pohjois-Kivun operatiivisen sektorin (nk. SONOKI) komentaja. Syntynyt a) 1.1.1964, b) vuonna 1964 (arvio). Gasekessa, Gisenyin maakunnassa, Ruandassa. Ruandan kansalainen. Lisätietoja: kesäkuusta 2011 asemapaikkana Matembe, Pohjois-Kivu. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 21.3.2009. |
| --- | --- |

19)

Pacifique Ntawunguka (alias a) Colonel Omega, b) Nzeri, c) Israel, d) Pacifique Ntawungula). Toimi: FDLR-FOCA:n Pohjois-Kivun operatiivisen sektorin (nk. SONOKI) komentaja. Syntynyt a) 1.1.1964, b) vuonna 1964 (arvio). Gasekessa, Gisenyin maakunnassa, Ruandassa. Ruandan kansalainen. Lisätietoja: kesäkuusta 2011 asemapaikkana Matembe, Pohjois-Kivu. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 21.3.2009.

| 20) | James Nyakuni. Ugandan kansalainen. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005. |
| --- | --- |

20)

James Nyakuni. Ugandan kansalainen. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005.

| 21) | Stanislas Nzeyimana (alias a) Deogratias Bigaruka Izabayo, b) Bigaruka, c) Bigurura, d) Izabayo Deo e) Jules Mateso Mlamba). Toimi: FDLR-FOCA:n apulaiskomentaja. Syntynyt a) 1.1.1966, b) 1967 (arvio), c) 28.8.1966 Mugusassa (Butare), Ruandassa. Ruandan kansalainen. Lisätietoja: kesäkuusta 2011 asemapaikkana Mukoberwa, Pohjois-Kivu. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 21.3.2009. |
| --- | --- |

21)

Stanislas Nzeyimana (alias a) Deogratias Bigaruka Izabayo, b) Bigaruka, c) Bigurura, d) Izabayo Deo e) Jules Mateso Mlamba). Toimi: FDLR-FOCA:n apulaiskomentaja. Syntynyt a) 1.1.1966, b) 1967 (arvio), c) 28.8.1966 Mugusassa (Butare), Ruandassa. Ruandan kansalainen. Lisätietoja: kesäkuusta 2011 asemapaikkana Mukoberwa, Pohjois-Kivu. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 21.3.2009.

| 22) | Dieudonné Ozia Mazio (alias a) Ozia Mazio, b) Omari, c) Mr Omari). Toimi: FEC:n johtaja Arun alueella. Syntynyt 6.6.1949 Ariwarassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa. Kongon kansalainen. Lisätietoja: Uskotaan kuolleen Ariwarassa 23.9.2008. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005. |
| --- | --- |

22)

Dieudonné Ozia Mazio (alias a) Ozia Mazio, b) Omari, c) Mr Omari). Toimi: FEC:n johtaja Arun alueella. Syntynyt 6.6.1949 Ariwarassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa. Kongon kansalainen. Lisätietoja: Uskotaan kuolleen Ariwarassa 23.9.2008. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005.

| 23) | Bosco Taganda (alias a) Bosco Ntaganda, b) Bosco Ntagenda, c) General Taganda, d) Lydia, e) Terminator, f) Tango, g) Tango Romeo, h) Major. Arvonimi: prikaatikenraali. Toimi: tammikuusta 2009 lähtien tosiasiallinen apulaiskomentaja Pohjois- ja Etelä-Kivussa toteutetuissa FDLR:n vastaisissa peräkkäisissä operaatioissa ”Umoja Wetu”, ”Kimia II” ja ”Amani Leo”. Kongon kansalainen. Syntynyt a) 1973, b) 1974 Bigogwessa, Ruandassa. Lisätietoja: a) muuttanut lapsena Nyamitabaan Masisin alueelle Pohjois-Kivuun, b) asunut kesäkuusta 2011 lähtien Gomassa ja omistaa suuria maatiloja Ngungussa Masisin alueella Pohjois-Kivussa, c) nimitettiin Iturin rauhansopimusten jälkeen presidentin asetuksella 11.12.2004 FARDC:n prikaatikenraaliksi, d) aiemmin esikuntapäällikkö CNDP:ssä, Laurent Nkundan pidätyksen jälkeen tammikuusta 2009 CNDP:n sotilaskomentaja, e) UPC/L:n sotilaskomentaja, f) CNDP:n esikuntapäällikkö. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005. |
| --- | --- |

23)

Bosco Taganda (alias a) Bosco Ntaganda, b) Bosco Ntagenda, c) General Taganda, d) Lydia, e) Terminator, f) Tango, g) Tango Romeo, h) Major. Arvonimi: prikaatikenraali. Toimi: tammikuusta 2009 lähtien tosiasiallinen apulaiskomentaja Pohjois- ja Etelä-Kivussa toteutetuissa FDLR:n vastaisissa peräkkäisissä operaatioissa ”Umoja Wetu”, ”Kimia II” ja ”Amani Leo”. Kongon kansalainen. Syntynyt a) 1973, b) 1974 Bigogwessa, Ruandassa. Lisätietoja: a) muuttanut lapsena Nyamitabaan Masisin alueelle Pohjois-Kivuun, b) asunut kesäkuusta 2011 lähtien Gomassa ja omistaa suuria maatiloja Ngungussa Masisin alueella Pohjois-Kivussa, c) nimitettiin Iturin rauhansopimusten jälkeen presidentin asetuksella 11.12.2004 FARDC:n prikaatikenraaliksi, d) aiemmin esikuntapäällikkö CNDP:ssä, Laurent Nkundan pidätyksen jälkeen tammikuusta 2009 CNDP:n sotilaskomentaja, e) UPC/L:n sotilaskomentaja, f) CNDP:n esikuntapäällikkö. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005.

| 24) | Innocent Zimurinda (alias Zimulinda). Arvonimi: everstiluutnantti. Syntynyt a) 1.9.1972, b) vuonna 1975 Ngungussa Masisin alueella Pohjois-Kivussa, Kongon demokraattisessa tasavallassa. Arvonimi: eversti. Kongon kansalainen. Lisätietoja: a) liittyi FARDC:hen vuonna 2009 everstiluutnanttina, toimi prikaatin komentajana FARDC:n Kimia II -operaatiossa, asemapaikka Ngungun alue, b) Zimurinda ylennettiin heinäkuussa 2009 everstiksi ja hänestä tuli FARDC:n Ngungun sektorin komentaja ja myöhemmin Kitchangan sektorin komentaja FARDC:n Kimia II ja Amani Leo -operaatioissa, c) vaikka Zimurindan nimi ei esiintynyt Kongon demokraattisen tasavallan presidentin 31.12.2010 antamassa määräyksessä, Zimurinda tosiasiallisesti säilytti FARDC:n 22. sektorin komentajan asemansa Kitchangassa ja käyttää äskettäin annettua FARDC:n sotilasarvoa ja sotilaspukua. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 23.12.2010. |
| --- | --- |

24)

Innocent Zimurinda (alias Zimulinda). Arvonimi: everstiluutnantti. Syntynyt a) 1.9.1972, b) vuonna 1975 Ngungussa Masisin alueella Pohjois-Kivussa, Kongon demokraattisessa tasavallassa. Arvonimi: eversti. Kongon kansalainen. Lisätietoja: a) liittyi FARDC:hen vuonna 2009 everstiluutnanttina, toimi prikaatin komentajana FARDC:n Kimia II -operaatiossa, asemapaikka Ngungun alue, b) Zimurinda ylennettiin heinäkuussa 2009 everstiksi ja hänestä tuli FARDC:n Ngungun sektorin komentaja ja myöhemmin Kitchangan sektorin komentaja FARDC:n Kimia II ja Amani Leo -operaatioissa, c) vaikka Zimurindan nimi ei esiintynyt Kongon demokraattisen tasavallan presidentin 31.12.2010 antamassa määräyksessä, Zimurinda tosiasiallisesti säilytti FARDC:n 22. sektorin komentajan asemansa Kitchangassa ja käyttää äskettäin annettua FARDC:n sotilasarvoa ja sotilaspukua. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 23.12.2010.

B.   OIKEUSHENKILÖT, YHTEISÖT JA MUUT ELIMET

| 1) | Butembo Airlines (alias BAL). Osoite: Butembo, Kongon demokraattinen tasavalta. Lisätietoja: joulukuusta 2008 lähtien BAL:lla ei enää ole lentoliikennelupaa Kongon demokraattisessa tasavallassa. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 13.4.2007. |
| --- | --- |

1)

Butembo Airlines (alias BAL). Osoite: Butembo, Kongon demokraattinen tasavalta. Lisätietoja: joulukuusta 2008 lähtien BAL:lla ei enää ole lentoliikennelupaa Kongon demokraattisessa tasavallassa. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 13.4.2007.

| 2) | Congomet Trading House. Osoite: Butembo, Pohjois-Kivu, Kongon demokraattinen tasavalta. Lisätietoja: a) ei enää olemassa kultakauppaa harjoittavana yrityksenä Butembossa Pohjois-Kivussa; b) aiemmin luettelossa nimellä CONGOCOM. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 13.4.2007. |
| --- | --- |

2)

Congomet Trading House. Osoite: Butembo, Pohjois-Kivu, Kongon demokraattinen tasavalta. Lisätietoja: a) ei enää olemassa kultakauppaa harjoittavana yrityksenä Butembossa Pohjois-Kivussa; b) aiemmin luettelossa nimellä CONGOCOM. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 13.4.2007.

| 3) | Compagnie Aérienne des Grands Lacs (CAGL), (alias Great Lakes Business Company (GLBC)). Osoite: a) CAGL: Avenue President Mobutu, Goma, (CAGL:lla on toimipiste myös Gisenyissä, Ruandassa), b) GLBC: PO Box 315, Goma, Kongon demokraattinen tasavalta (GLBC:llä on toimipiste myös Gisenyissä, Ruandassa). Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 13.4.2007. |
| --- | --- |

3)

Compagnie Aérienne des Grands Lacs (CAGL), (alias Great Lakes Business Company (GLBC)). Osoite: a) CAGL: Avenue President Mobutu, Goma, (CAGL:lla on toimipiste myös Gisenyissä, Ruandassa), b) GLBC: PO Box 315, Goma, Kongon demokraattinen tasavalta (GLBC:llä on toimipiste myös Gisenyissä, Ruandassa). Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 13.4.2007.

| 4) | Machanga Ltd Osoite: Kampala, Uganda. Lisätietoja: a) harjoittaa kullan vientiä (johtajat: Rajendra Kumar Vaya ja Hirendra M. Vaya). b) Machangalle kuuluvat ja Emirates Gold -yhtiön tilillä säilytetyt varat jäädytettiin vuonna 2010 Bank of Nova Scotia Mocatta -pankin (Yhdistynyt kuningaskunta) toimesta. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 13.4.2007. |
| --- | --- |

4)

Machanga Ltd Osoite: Kampala, Uganda. Lisätietoja: a) harjoittaa kullan vientiä (johtajat: Rajendra Kumar Vaya ja Hirendra M. Vaya). b) Machangalle kuuluvat ja Emirates Gold -yhtiön tilillä säilytetyt varat jäädytettiin vuonna 2010 Bank of Nova Scotia Mocatta -pankin (Yhdistynyt kuningaskunta) toimesta. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 13.4.2007.

| 5) | Tous Pour la Paix et le Développement (alias TPD). Osoite: Goma, Pohjois-Kivu, Kongon demokraattinen tasavalta. Lisätietoja: a) TPD on valtiosta riippumaton järjestö, b) päätoimipaikka Goma ja maakuntatason toimikuntia Etelä-Kivussa, Länsi-Kasaissa, Itä-Kasaissa ja Maniemassa, c) virallisesti keskeyttänyt kaiken toimintansa vuodesta 2008 lähtien, d) käytännössä TPD:n toimistot ovat olleet kesäkuusta 2011 lähtien avoinna, ja ne ovat sekaantuneet tapauksiin, jotka liittyvät maan sisäisten pakolaisten paluuseen kotiseuduilleen, yhteisöjen sovintoaloitteisiin, maariitojen ratkaisemiseen jne. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005. |
| --- | --- |

5)

Tous Pour la Paix et le Développement (alias TPD). Osoite: Goma, Pohjois-Kivu, Kongon demokraattinen tasavalta. Lisätietoja: a) TPD on valtiosta riippumaton järjestö, b) päätoimipaikka Goma ja maakuntatason toimikuntia Etelä-Kivussa, Länsi-Kasaissa, Itä-Kasaissa ja Maniemassa, c) virallisesti keskeyttänyt kaiken toimintansa vuodesta 2008 lähtien, d) käytännössä TPD:n toimistot ovat olleet kesäkuusta 2011 lähtien avoinna, ja ne ovat sekaantuneet tapauksiin, jotka liittyvät maan sisäisten pakolaisten paluuseen kotiseuduilleen, yhteisöjen sovintoaloitteisiin, maariitojen ratkaisemiseen jne. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.11.2005.

| 6) | Uganda Commercial Impex (UCI) Ltd Osoite: a) Kajoka Street, Kisemente, Kampala, Uganda, b) PO Box 22709, Kampala, Uganda. Lisätietoja: a) harjoittaa kullan vientiä (entiset johtajat: Kunal Lodhia ja J.V. Lodhia), b) Ugandan viranomaiset ilmoittivat tammikuussa 2011 pakotekomitealle, että UCI:n rahoitusvaroja koskevan poikkeuksen nojalla Emirates Gold -yhtiö maksoi UCI:n velan takaisin Kampalassa sijaitsevalle Crane Bank -pankille, minkä jälkeen sen tilit suljettiin lopullisesti. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 13.4.2007.” |
| --- | --- |

6)

Uganda Commercial Impex (UCI) Ltd Osoite: a) Kajoka Street, Kisemente, Kampala, Uganda, b) PO Box 22709, Kampala, Uganda. Lisätietoja: a) harjoittaa kullan vientiä (entiset johtajat: Kunal Lodhia ja J.V. Lodhia), b) Ugandan viranomaiset ilmoittivat tammikuussa 2011 pakotekomitealle, että UCI:n rahoitusvaroja koskevan poikkeuksen nojalla Emirates Gold -yhtiö maksoi UCI:n velan takaisin Kampalassa sijaitsevalle Crane Bank -pankille, minkä jälkeen sen tilit suljettiin lopullisesti. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 13.4.2007.”

---

| 1.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 285/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 285/6

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1098/2011,

annettu 27 päivänä lokakuuta 2011,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Image (Jinxiang Da Suan) (SMM)]

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kiinan kansantasavallan hakemus nimityksen ”

  (Jinxiang Da Suan)” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Image

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitys olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitys olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUVL C 37, 5.2.2011, s. 20.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perussopimuksen liitteessä I luetellut maataloustuotteet:

Luokka 1.6 –   Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan ja jalostettuina

KIINAN KANSANTASAVALTA

Image (Jinxiang Da Suan) (SMM)

---

| 1.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 285/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 285/8

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1099/2011,

annettu 27 päivänä lokakuuta 2011,

Belgian lipun alla purjehtivien alusten punakampelan kalastuksen kieltämisestä alueilla VIIf ja VIIg

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin vesillä ja Euroopan unionin aluksiin tietyillä Euroopan unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2011 18 päivänä tammikuuta 2011 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 57/2011 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2011. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin vesillä ja Euroopan unionin aluksiin tietyillä Euroopan unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2011 18 päivänä tammikuuta 2011 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 57/2011 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2011.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2011 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2011 kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion vuotta 2011 koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan osalta mainitussa liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta aluksilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä tarkoitetun kannan kalastus mainitussa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Kielletään näiltä aluksilta erityisesti pyydetyn kannan aluksella pitäminen, siirtäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen mainitun päivän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Lowri EVANS

Meri- ja kalastusasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUVL L 24, 27.1.2011, s. 1.

2

---

LIITE

| Nro | 59/T&Q |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Belgia |
| Kanta | PLE/7FG. |
| Laji | Punakampela (Pleuronectes platessa) |
| Alue | VIIf ja VIIg |
| Päivämäärä | 1.10.2011 |

Nro

59/T&Q

Jäsenvaltio

Belgia

Kanta

PLE/7FG.

Laji

Punakampela (Pleuronectes platessa)

Alue

VIIf ja VIIg

Päivämäärä

1.10.2011

---

| 1.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 285/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 285/10

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1100/2011,

annettu 31 päivänä lokakuuta 2011,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta tehoaineiden dikamba, difenokonatsoli ja imatsakiini hyväksymisedellytysten osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tehoaineet dikamba, difenokonatsoli ja imatsakiini sisällytettiin neuvoston direktiivin 91/414/ETY (2) liitteeseen I komission direktiivillä 2008/69/EY (3) neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman kolmannen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista lisäsäännöistä ja asetuksen (EY) N:o 451/2000 muuttamisesta 14 päivänä elokuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1490/2002 (4) 11 b artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Sen jälkeen kun direktiivi 91/414/ETY korvattiin asetuksella (EY) N:o 1107/2009, näitä aineita pidetään asetuksen mukaisesti hyväksyttyinä, ja ne luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta hyväksyttyjen tehoaineiden luettelon osalta 25 päivänä toukokuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (5) liitteessä olevassa A osassa. |
| --- | --- |

(1)

Tehoaineet dikamba, difenokonatsoli ja imatsakiini sisällytettiin neuvoston direktiivin 91/414/ETY (2) liitteeseen I komission direktiivillä 2008/69/EY (3) neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman kolmannen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista lisäsäännöistä ja asetuksen (EY) N:o 451/2000 muuttamisesta 14 päivänä elokuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1490/2002 (4) 11 b artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Sen jälkeen kun direktiivi 91/414/ETY korvattiin asetuksella (EY) N:o 1107/2009, näitä aineita pidetään asetuksen mukaisesti hyväksyttyinä, ja ne luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta hyväksyttyjen tehoaineiden luettelon osalta 25 päivänä toukokuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (5) liitteessä olevassa A osassa.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1490/2002 12 a artiklan mukaisesti Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, esitteli komissiolle difenokonatsolia (6), dikambaa (7) ja imatsakiinia (8) koskevan vertaisarvioinnin päätelmät 17 päivänä joulukuuta 2010. Jäsenvaltiot ja komissio ovat tarkastelleet kyseisiä päätelmiä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa, ja komission tarkastelukertomukset difenokonatsolista, dikambasta ja imatsakiinista valmistuivat 27 päivänä syyskuuta 2011. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1490/2002 12 a artiklan mukaisesti Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, esitteli komissiolle difenokonatsolia (6), dikambaa (7) ja imatsakiinia (8) koskevan vertaisarvioinnin päätelmät 17 päivänä joulukuuta 2010. Jäsenvaltiot ja komissio ovat tarkastelleet kyseisiä päätelmiä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa, ja komission tarkastelukertomukset difenokonatsolista, dikambasta ja imatsakiinista valmistuivat 27 päivänä syyskuuta 2011.

| (3) | Komissio pyysi asetuksen (EY) N:o 1107/2009 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoittajia esittämään huomautuksia elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmistä. Komissio pyysi lisäksi kyseisen asetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoittajia esittämään huomautuksia dikambaa, difenokonatsolia ja imatsakiinia koskevista tarkastelukertomusluonnoksista. Ilmoittajien toimittamat huomautukset on tutkittu huolellisesti. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pyysi asetuksen (EY) N:o 1107/2009 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoittajia esittämään huomautuksia elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmistä. Komissio pyysi lisäksi kyseisen asetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoittajia esittämään huomautuksia dikambaa, difenokonatsolia ja imatsakiinia koskevista tarkastelukertomusluonnoksista. Ilmoittajien toimittamat huomautukset on tutkittu huolellisesti.

| (4) | Tehoaineita dikamba, difenokonatsoli ja imatsakiini voidaan pitää hyväksyttyinä asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Tehoaineita dikamba, difenokonatsoli ja imatsakiini voidaan pitää hyväksyttyinä asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 13 artiklan 2 kohdan sekä sen 6 artiklan mukaisesti ja ottaen huomioon nykyisen tieteellisen ja teknisen tietämyksen dikambaa, difenokonatsolia ja imatsakiinia koskevia hyväksymisedellytyksiä on kuitenkin tarpeen muuttaa. Erityisesti on aiheellista edellyttää lisää vahvistavia tietoja. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 13 artiklan 2 kohdan sekä sen 6 artiklan mukaisesti ja ottaen huomioon nykyisen tieteellisen ja teknisen tietämyksen dikambaa, difenokonatsolia ja imatsakiinia koskevia hyväksymisedellytyksiä on kuitenkin tarpeen muuttaa. Erityisesti on aiheellista edellyttää lisää vahvistavia tietoja.

| (6) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitettä olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitettä olisi muutettava.

| (7) | Ennen asetuksen soveltamista olisi varattava kohtuullinen aika, jotta jäsenvaltiot, ilmoittajat ja kasvinsuojeluaineiden luvanhaltijat voivat täyttää hyväksymisedellytysten muutoksesta johtuvat vaatimukset. |
| --- | --- |

(7)

Ennen asetuksen soveltamista olisi varattava kohtuullinen aika, jotta jäsenvaltiot, ilmoittajat ja kasvinsuojeluaineiden luvanhaltijat voivat täyttää hyväksymisedellytysten muutoksesta johtuvat vaatimukset.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä oleva A osa tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä toukokuuta 2012.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä lokakuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1.

2

(3)  EUVL L 172, 2.7.2008, s. 9.

3

(4)  EYVL L 224, 21.8.2002, s. 23.

4

(5)  EUVL L 153, 11.6.2011, s. 1.

5

(6)  Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance difenoconazole. EFSA Journal 2011; 9(1):1967. [71 s.] doi:10.2903/j.efsa.2011.1967. Saatavilla verkossa osoitteessa: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

6

(7)  Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dicamba. EFSA Journal 2011; 9(1):1965. [52 s.] doi:10.2903/j.efsa.2011.1965. Saatavilla verkossa osoitteessa: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

7

(8)  Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance imazaquin. EFSA Journal 2011; 9(1):1968. [57 s.] doi:10.2903/j.efsa.2011.1968. Saatavilla verkossa osoitteessa: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

8

---

LIITE

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä oleva A osa seuraavasti:

| 1) | Korvataan tehoainetta dikamba koskeva numero 172 seuraavasti:











  Numero | Nimi, tunnistenumerot | IUPAC-nimi | Puhtaus | Hyväksymispäivä | Hyväksynnän päättymispäivä | Erityissäännökset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”172 | Dikamba
  CAS-nro 1918-00-9
  CIPAC-nro 85 | 3,6-dikloori-2-metoksibentsoehappo | ≥ 850 g/kg | 1. tammikuuta 2009 | 31. joulukuuta 2018 | A   OSA
  Lupa voidaan myöntää ainoastaan rikkakasvien torjunta-aineena käyttöä varten.
  B   OSA
  Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöön panemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 27. syyskuuta 2011 valmiiksi saadun dikambaa koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.
  Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota muiden kuin kohdelajina olevien kasvien suojeluun.
  Käyttöedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä riittäviä riskinhallintatoimenpiteitä.
  Ilmoittajan on toimitettava vahvistavat tiedot seuraavista:






  a) | maaperässä syntyvien muuttumistuotteiden ryhmän tunnistaminen ja määrittäminen maaperän inkubointitutkimuksessa; |

1)

Korvataan tehoainetta dikamba koskeva numero 172 seuraavasti:

Numero

Nimi, tunnistenumerot

IUPAC-nimi

Puhtaus

Hyväksymispäivä

Hyväksynnän päättymispäivä

Erityissäännökset

”172

Dikamba

CAS-nro 1918-00-9

CIPAC-nro 85

3,6-dikloori-2-metoksibentsoehappo

≥ 850 g/kg

1. tammikuuta 2009

31. joulukuuta 2018

A   OSA

Lupa voidaan myöntää ainoastaan rikkakasvien torjunta-aineena käyttöä varten.

B   OSA

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöön panemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 27. syyskuuta 2011 valmiiksi saadun dikambaa koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.

Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota muiden kuin kohdelajina olevien kasvien suojeluun.

Käyttöedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä riittäviä riskinhallintatoimenpiteitä.

Ilmoittajan on toimitettava vahvistavat tiedot seuraavista:

a)

maaperässä syntyvien muuttumistuotteiden ryhmän tunnistaminen ja määrittäminen maaperän inkubointitutkimuksessa;

| b) | mahdollinen pitkän matkan kulkeutuminen ilmakehässä. |
| --- | --- |

b)

mahdollinen pitkän matkan kulkeutuminen ilmakehässä.

Ilmoittajan on toimitettava nämä tiedot jäsenvaltioille, komissiolle ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle viimeistään 30. marraskuuta 2013.”

| 2) | Tehoainetta difenokonatsoli koskeva numero 173 korvataan seuraavasti:











  Numero | Nimi, tunnistenumerot | IUPAC-nimi | Puhtaus | Hyväksymispäivä | Hyväksynnän päättymispäivä | Erityissäännökset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”173 | Difenokonatsoli
  CAS-nro 119446-68-3
  CIPAC-nro 687 | 3-kloori-4-[(2RS,4RS;2RS,4SR)-4-metyyli-2-(1H-1,2,4-triatsol-1-yylimetyyli)-1,3-dioksolan-2-yyli]fenyyli-4- kloorifenyylieetteri | ≥ 940 g/kg
  Tolueenin enimmäispitoisuus: 5 g/kg | 1. tammikuuta 2009 | 31. joulukuuta 2018 | A   OSA
  Lupa voidaan myöntää ainoastaan sienitautien torjunta-aineena käyttöä varten.
  B   OSA
  Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöön panemiseksi on otettavahuomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 27. syyskuuta 2011 valmistuneen difenokonatsolia koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.
  Tässä yleisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota vesieliöiden suojeluun.
  Käyttöedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä riittäviä riskinhallintatoimenpiteitä.
  Ilmoittajan on toimitettava vahvistavat tiedot seuraavista:






  a) | lisätiedot teknisen materiaalin spesifikaatiosta; |

2)

Tehoainetta difenokonatsoli koskeva numero 173 korvataan seuraavasti:

Numero

Nimi, tunnistenumerot

IUPAC-nimi

Puhtaus

Hyväksymispäivä

Hyväksynnän päättymispäivä

Erityissäännökset

”173

Difenokonatsoli

CAS-nro 119446-68-3

CIPAC-nro 687

3-kloori-4-[(2RS,4RS;2RS,4SR)-4-metyyli-2-(1H-1,2,4-triatsol-1-yylimetyyli)-1,3-dioksolan-2-yyli]fenyyli-4- kloorifenyylieetteri

≥ 940 g/kg

Tolueenin enimmäispitoisuus: 5 g/kg

1. tammikuuta 2009

31. joulukuuta 2018

A   OSA

Lupa voidaan myöntää ainoastaan sienitautien torjunta-aineena käyttöä varten.

B   OSA

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöön panemiseksi on otettavahuomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 27. syyskuuta 2011 valmistuneen difenokonatsolia koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.

Tässä yleisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota vesieliöiden suojeluun.

Käyttöedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä riittäviä riskinhallintatoimenpiteitä.

Ilmoittajan on toimitettava vahvistavat tiedot seuraavista:

a)

lisätiedot teknisen materiaalin spesifikaatiosta;

| b) | triatsolijohdannaisten metaboliittien jäämät pääasiallisissa viljelmissä, vuoroviljelykasvustoissa, jalostetuissa tuotteissa ja eläinperäisissä tuotteissa; |
| --- | --- |

b)

triatsolijohdannaisten metaboliittien jäämät pääasiallisissa viljelmissä, vuoroviljelykasvustoissa, jalostetuissa tuotteissa ja eläinperäisissä tuotteissa;

| c) | mahdolliset haittavaikutukset kalojen hormonitoimintaan (kalojen koko elinkaaren tutkimus) ja tehoaineesta ja metaboliitista CGA 205375 (1) lieroille aiheutuva krooninen riski |
| --- | --- |

c)

mahdolliset haittavaikutukset kalojen hormonitoimintaan (kalojen koko elinkaaren tutkimus) ja tehoaineesta ja metaboliitista CGA 205375 (1) lieroille aiheutuva krooninen riski

| d) | teknisessä materiaalissa olevan vaihtuvan isomeerien suhteen ja isomeerien seoksen ensisijaisen hajoamisen ja/tai muuntumisen mahdollinen vaikutus työntekijöille aiheutuvan riskin arviointiin, kuluttajille aiheutuvan riskin arviointiin ja ympäristöön. |
| --- | --- |

d)

teknisessä materiaalissa olevan vaihtuvan isomeerien suhteen ja isomeerien seoksen ensisijaisen hajoamisen ja/tai muuntumisen mahdollinen vaikutus työntekijöille aiheutuvan riskin arviointiin, kuluttajille aiheutuvan riskin arviointiin ja ympäristöön.

Ilmoittajan on toimitettava a alakohdassa tarkoitetut tiedot jäsenvaltioille, komissiolle ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle viimeistään 31. toukokuuta 2012, b ja c alakohdassa tarkoitetut tiedot viimeistään 30. marraskuuta 2013 ja d alakohdassa tarkoitetut tiedot kahden vuoden kuluessa erityisohjeiden antamisesta.”

| 3) | Korvataan tehoainetta imatsakiini koskeva numero 175 seuraavasti:











  Numero | Nimi, tunnistenumerot | IUPAC-nimi | Puhtaus | Hyväksymispäivä | Hyväksynnän päättymispäivä | Erityissäännökset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”175 | Imatsakiini
  CAS-nro: 81335-37-7
  CIPAC-nro 699 | 2-[(RS)-4-isopropyyli-4-metyyli-5-okso-2-imidatsolin-2-yyli]kinoliini-3-karboksyylihappo | ≥ 960 g/kg (raseeminen seos) | 1. tammikuuta 2009 | 31. joulukuuta 2018 | A   OSA
  Lupa voidaan myöntää ainoastaan kasvien kasvunsäätelyaineena käyttöä varten.
  B   OSA
  Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöön panemiseksi on otettavahuomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 27. syyskuuta 2011 valmistuneen imatsakiinia koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.
  Ilmoittajan on toimitettava vahvistavat tiedot seuraavista:






  a) | lisätiedot teknisen materiaalin spesifikaatiosta; |

3)

Korvataan tehoainetta imatsakiini koskeva numero 175 seuraavasti:

Numero

Nimi, tunnistenumerot

IUPAC-nimi

Puhtaus

Hyväksymispäivä

Hyväksynnän päättymispäivä

Erityissäännökset

”175

Imatsakiini

CAS-nro: 81335-37-7

CIPAC-nro 699

2-[(RS)-4-isopropyyli-4-metyyli-5-okso-2-imidatsolin-2-yyli]kinoliini-3-karboksyylihappo

≥ 960 g/kg (raseeminen seos)

1. tammikuuta 2009

31. joulukuuta 2018

A   OSA

Lupa voidaan myöntää ainoastaan kasvien kasvunsäätelyaineena käyttöä varten.

B   OSA

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöön panemiseksi on otettavahuomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 27. syyskuuta 2011 valmistuneen imatsakiinia koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.

Ilmoittajan on toimitettava vahvistavat tiedot seuraavista:

a)

lisätiedot teknisen materiaalin spesifikaatiosta;

| b) | teknisessä materiaalissa olevan vaihtuvan isomeerien suhteen ja isomeerien seoksen ensisijaisen hajoamisen ja/tai muuntumisen mahdollinen vaikutus työntekijöille aiheutuvan riskin arviointiin, kuluttajille aiheutuvan riskin arviointiin ja ympäristöön. |
| --- | --- |

b)

teknisessä materiaalissa olevan vaihtuvan isomeerien suhteen ja isomeerien seoksen ensisijaisen hajoamisen ja/tai muuntumisen mahdollinen vaikutus työntekijöille aiheutuvan riskin arviointiin, kuluttajille aiheutuvan riskin arviointiin ja ympäristöön.

Ilmoittajan on toimitettava jäsenvaltioille, komissiolle ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle a kohdassa tarkoitetut tiedot viimeistään 31. toukokuuta 2012 ja b kohdassa tarkoitetut tiedot kahden vuoden kuluttua erityisohjeiden antamisesta.”

---

(1)  1-[2-[2-kloori-4-(4-kloorifenoksi)-fenyyli]-2-1H-[1,2,4]triatsoli-yyli]-etanoli.

---

| 1.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 285/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 285/15

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1101/2011,

annettu 31 päivänä lokakuuta 2011,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanosetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä lokakuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 82,9 |
| MA | 44,5 |
| MK | 60,2 |
| TR | 67,1 |
| ZZ | 63,7 |
| 0707 00 05 | EG | 151,1 |
| JO | 191,6 |
| TR | 150,5 |
| ZZ | 164,4 |
| 0709 90 70 | TR | 129,6 |
| ZZ | 129,6 |
| 0805 50 10 | AR | 55,2 |
| CL | 76,1 |
| TR | 59,0 |
| ZA | 84,2 |
| ZZ | 68,6 |
| 0806 10 10 | BR | 231,1 |
| CL | 71,4 |
| TR | 132,1 |
| US | 252,5 |
| ZA | 67,9 |
| ZZ | 151,0 |
| 0808 10 80 | AR | 48,0 |
| BR | 86,4 |
| CA | 92,8 |
| NZ | 118,9 |
| US | 86,2 |
| ZA | 121,2 |
| ZZ | 92,3 |
| 0808 20 50 | CN | 70,6 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 100,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

82,9

MA

44,5

MK

60,2

TR

67,1

ZZ

63,7

0707 00 05

EG

151,1

JO

191,6

TR

150,5

ZZ

164,4

0709 90 70

TR

129,6

ZZ

129,6

0805 50 10

AR

55,2

CL

76,1

TR

59,0

ZA

84,2

ZZ

68,6

0806 10 10

BR

231,1

CL

71,4

TR

132,1

US

252,5

ZA

67,9

ZZ

151,0

0808 10 80

AR

48,0

BR

86,4

CA

92,8

NZ

118,9

US

86,2

ZA

121,2

ZZ

92,3

0808 20 50

CN

70,6

TR

130,3

ZZ

100,5

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 1.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 285/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 285/17

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1102/2011,

annettu 31 päivänä lokakuuta 2011,

vilja-alalla 1 päivästä marraskuuta 2011 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 20 päivänä heinäkuuta 2010 annetun komission asetuksen (EU) N:o 642/2010 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa säädetään, että CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002, ex 1005 (hybridisiemeniä lukuun ottamatta) ja ex 1007 (kylvämiseen tarkoitettua hybridiä lukuun ottamatta) kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tuontitulli ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin yhteisen tullitariffin tullit. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa säädetään, että CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002, ex 1005 (hybridisiemeniä lukuun ottamatta) ja ex 1007 (kylvämiseen tarkoitettua hybridiä lukuun ottamatta) kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tuontitulli ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin yhteisen tullitariffin tullit.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuontitullin laskemista varten kyseisille tuotteille vahvistetaan säännöllisesti edustavat cif-tuontihinnat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuontitullin laskemista varten kyseisille tuotteille vahvistetaan säännöllisesti edustavat cif-tuontihinnat.

| (3) | Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdan mukaan CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99, (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 kuuluvien tuotteiden tuontitullin laskemisessa käytetään mainitun asetuksen 5 artiklan mukaisesti määriteltyä päivittäistä edustavaa cif-tuontihintaa. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdan mukaan CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99, (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 kuuluvien tuotteiden tuontitullin laskemisessa käytetään mainitun asetuksen 5 artiklan mukaisesti määriteltyä päivittäistä edustavaa cif-tuontihintaa.

| (4) | Tuontitullit olisi vahvistettava 1 päivästä marraskuuta 2011 alkavalle ajanjaksolle, ja niitä olisi sovellettava kunnes uusi vahvistus tulee voimaan, |
| --- | --- |

(4)

Tuontitullit olisi vahvistettava 1 päivästä marraskuuta 2011 alkavalle ajanjaksolle, ja niitä olisi sovellettava kunnes uusi vahvistus tulee voimaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut vilja-alan tuontitullit vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I liitteessä II lueteltujen tekijöiden perusteella 1 päivästä marraskuuta 2011.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä lokakuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 187, 21.7.2010, s. 5.

2

---

LIITE I

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin 1 päivästä marraskuuta 2011 alkaen sovellettavat tuontitullit

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Tuontitulli (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durum VEHNÄ, korkealaatuinen | 0,00 |
| keskilaatuinen | 0,00 |
| heikkolaatuinen | 0,00 |
| 1001 90 91 | Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAISSI, muu kuin siemenvilja (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi | 0,00 |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Tuontitulli (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durum VEHNÄ, korkealaatuinen

0,00

keskilaatuinen

0,00

heikkolaatuinen

0,00

1001 90 91

Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja

0,00

ex 1001 90 99

Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja

0,00

1002 00 00

RUIS

0,00

1005 10 90

MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi

0,00

1005 90 00

MAISSI, muu kuin siemenvilja (2)

0,00

1007 00 90

DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi

0,00

---

(1)  Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta unioniin saapuvan tavaran tuojaan voidaan soveltaa asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti seuraavia tullinalennuksia:

| — | 3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä tai Mustallamerellä, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä tai Mustallamerellä,

| — | 2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla.

(2)  Tuojaan voidaan soveltaa kiinteämääräistä alennusta 24 euroa tonnilta, jos asetuksen (EU) N:o 642/2010 3 artiklan vahvistetut edellytykset täyttyvät.

---

LIITE II

Liitteessä I vahvistettujen tullien laskemista koskevat tekijät

17.10.2011-28.10.2011

| 1. | Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:










  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Tavallinen vehnä (1) | Maissi | Durumvehnä, korkealaatuinen | Durumvehnä, keskilaatuinen (2) | Durumvehnä, heikkolaatuinen (3) |
| Pörssi | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Noteeraus | 255,94 | 183,46 | — | — | — |
| FOB-hinta USA | — | — | 351,22 | 341,22 | 321,22 |
| Palkkio Meksikonlahdella | — | 17,04 | — | — | — |
| Palkkio Suurilla järvillä | 20,99 | — | — | — | — |

1.

Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

(EUR/t)

Tavallinen vehnä (1)

Maissi

Durumvehnä, korkealaatuinen

Durumvehnä, keskilaatuinen (2)

Durumvehnä, heikkolaatuinen (3)

Pörssi

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Noteeraus

255,94

183,46

—

—

—

FOB-hinta USA

—

—

351,22

341,22

321,22

Palkkio Meksikonlahdella

—

17,04

—

—

—

Palkkio Suurilla järvillä

20,99

—

—

—

—

| 2. | Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:






  Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam | 19,60 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam: | 52,90 EUR/t |

2.

Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam

19,60 EUR/t

Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam:

52,90 EUR/t

---

(1)  Sisältää palkkion 14 EUR/t (asetuksen (EU) N:o 642/2010 5 artiklan 3 kohta).

(2)  Alennus 10 EUR/t (asetuksen (EU) N:o 642/2010 5 artiklan 3 kohta).

(3)  Alennus 30 EUR/t (asetuksen (EU) N:o 642/2010 5 artiklan 3 kohta).

---

| 1.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 285/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 285/20

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1103/2011,

annettu 31 päivänä lokakuuta 2011,

täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 markkinointivuodeksi 2011/12 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2011/12 on vahvistettu komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1092/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2011/12 on vahvistettu komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1092/2011 (4).

| (2) | Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 markkinointivuodeksi 2011/12 vahvistetut edustavat hinnat ja tuonnissa sovellettavat lisätullit ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä lokakuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUVL L 254, 30.9.2011, s. 12.

3

(4)  EUVL L 281, 28.10.2011, s. 25.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 95 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 1 päivästä marraskuuta 2011

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta |
| 1701 11 10 (1) | 46,76 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 46,76 | 0,88 |
| 1701 12 10 (1) | 46,76 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 46,76 | 0,58 |
| 1701 91 00 (2) | 49,57 | 2,60 |
| 1701 99 10 (2) | 49,57 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,57 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta

1701 11 10 (1)

46,76

0,00

1701 11 90 (1)

46,76

0,88

1701 12 10 (1)

46,76

0,00

1701 12 90 (1)

46,76

0,58

1701 91 00 (2)

49,57

2,60

1701 99 10 (2)

49,57

0,00

1701 99 90 (2)

49,57

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan yhden prosentin sakkaroosipitoisuudelle.

---

PÄÄTÖKSET

| 1.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 285/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 285/22

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 10 päivänä lokakuuta 2011,

vastustaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY muuttamista siltä osin kuin on kyse puolustukseen liittyvien tuotteiden luettelosta koskevan Euroopan komission direktiiviluonnoksen hyväksymistä

(2011/713/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (1) ja erityisesti sen 5 a artiklan 3 kohdan b alakohdan,

ottaa huomioon yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta 6 päivänä toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY (2);

ottaa huomioon luonnoksen komission direktiiviksi direktiivin 2009/43/EY muuttamisesta, jonka komissio on toimittanut 15 päivänä heinäkuuta 2011 neuvostolle valvontaa varten päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti,

sekä katsoo,

että komission toimittama direktiiviehdotus ylittää perussäädöksessä säädetyn täytäntöönpanovallan sikäli, että siinä asetetaan jäsenvaltioille velvoite ilmoittaa vastaavuustaulukoiden muodossa toimenpiteensä, joilla direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Neuvosto vastustaa päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti sitä, että komissio hyväksyy direktiivin 2009/43/EY muuttamista koskevan direktiiviluonnoksen, jonka komissio on toimittanut neuvostolle valvontaa varten päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 10 päivänä lokakuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. KRASZEWSKI

---

(1)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

1

(2)  EUVL L 146, 10.6.2009, s. 1.

2

---

| 1.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 285/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 285/23

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 11 päivänä lokakuuta 2011,

kansallisten keskuspankkien ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 1999/70/EY muuttamisesta Banco de Portugalin ulkopuolisten tilintarkastajien osalta

(2011/714/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan ja erityisesti sen 27.1 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin neuvostolle Banco de Portugalin ulkopuolisista tilintarkastajista 25 päivänä elokuuta 2011 annetun Euroopan keskuspankin suosituksen EKP/2011/11 (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemien ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymien riippumattomien ulkopuolisten tilintarkastajien on tarkastettava Euroopan keskuspankin ja eurojärjestelmään kuuluvien kansallisten keskuspankkien tilit. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemien ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymien riippumattomien ulkopuolisten tilintarkastajien on tarkastettava Euroopan keskuspankin ja eurojärjestelmään kuuluvien kansallisten keskuspankkien tilit.

| (2) | Banco de Portugalin nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi päättyi tilikauden 2010 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2011 alkaen. |
| --- | --- |

(2)

Banco de Portugalin nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi päättyi tilikauden 2010 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2011 alkaen.

| (3) | Banco de Portugal on valinnut PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda.:n ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2011–2016. |
| --- | --- |

(3)

Banco de Portugal on valinnut PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda.:n ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2011–2016.

| (4) | EKP:n neuvosto on suositellut, että PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. olisi nimitettävä Banco de Portugalin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2011–2016. |
| --- | --- |

(4)

EKP:n neuvosto on suositellut, että PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. olisi nimitettävä Banco de Portugalin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2011–2016.

| (5) | On aiheellista noudattaa EKP:n neuvoston suositusta ja muuttaa neuvoston päätös 1999/70/EY (2) sen mukaisesti, |
| --- | --- |

(5)

On aiheellista noudattaa EKP:n neuvoston suositusta ja muuttaa neuvoston päätös 1999/70/EY (2) sen mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 1999/70/EY 1 artiklan 10 kohta seuraavasti:

”10.   PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. hyväksytään Banco de Portugal ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2011–2016.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Euroopan keskuspankille.

Tehty Luxemburgissa 11 päivänä lokakuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  EUVL C 258, 2.9.2011, s. 1.

1

(2)  EYVL L 22, 29.1.1999, s. 69.

2

---

| 1.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 285/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 285/24

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 27 päivänä lokakuuta 2011,

DNA-tietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Latvian kanssa

(2011/715/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan ja 25 artiklan,

ottaa huomioon päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta tehdyn neuvoston päätöksen 2008/616/YOS (2) sekä erityisesti sen 20 artiklan ja sen liitteessä olevan 4 luvun,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan mukaan ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa hyväksyttyjen unionin toimielinten, elinten ja laitosten säädösten oikeusvaikutukset säilyvät niin kauan kuin näitä säädöksiä ei kumota, julisteta mitättömiksi tai muuteta perussopimusten nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan mukaan ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa hyväksyttyjen unionin toimielinten, elinten ja laitosten säädösten oikeusvaikutukset säilyvät niin kauan kuin näitä säädöksiä ei kumota, julisteta mitättömiksi tai muuteta perussopimusten nojalla.

| (2) | Näin ollen päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklaa sovelletaan ja neuvoston on päätettävä yksimielisesti, ovatko jäsenvaltiot panneet täytäntöön mainitun päätöksen 6 luvun säännökset. |
| --- | --- |

(2)

Näin ollen päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklaa sovelletaan ja neuvoston on päätettävä yksimielisesti, ovatko jäsenvaltiot panneet täytäntöön mainitun päätöksen 6 luvun säännökset.

| (3) | Päätöksen 2008/616/YOS 20 artiklassa säädetään, että päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut päätökset tehdään kyselyyn perustuvan arviointiraportin perusteella. Päätöksen 2008/615/YOS 2 luvun mukaisen automaattisen tietojenvaihdon osalta arviointiraportin on perustuttava arviointikäyntiin ja testausajoon. |
| --- | --- |

(3)

Päätöksen 2008/616/YOS 20 artiklassa säädetään, että päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut päätökset tehdään kyselyyn perustuvan arviointiraportin perusteella. Päätöksen 2008/615/YOS 2 luvun mukaisen automaattisen tietojenvaihdon osalta arviointiraportin on perustuttava arviointikäyntiin ja testausajoon.

| (4) | Latvia on antanut neuvoston pääsihteeristölle tiedot kansallisista DNA-analyysitietokannoista, joihin sovelletaan päätöksen 2008/615/YOS 2–6 artiklaa, ja tuon päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa mainituista edellytyksistä automaattiselle haulle päätöksen 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Latvia on antanut neuvoston pääsihteeristölle tiedot kansallisista DNA-analyysitietokannoista, joihin sovelletaan päätöksen 2008/615/YOS 2–6 artiklaa, ja tuon päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa mainituista edellytyksistä automaattiselle haulle päätöksen 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (5) | Päätöksen 2008/616/YOS liitteessä olevan 4 luvun 1.1 kohdan mukaan asiaa käsittelevä neuvoston työryhmä laatii kyselyn, joka koskee kutakin automaattista tietojenvaihtoa, ja heti kun jäsenvaltio katsoo täyttävänsä edellytykset tietojen jakamiseksi kyseisessä tietoluokassa, se vastaa kyselyyn. |
| --- | --- |

(5)

Päätöksen 2008/616/YOS liitteessä olevan 4 luvun 1.1 kohdan mukaan asiaa käsittelevä neuvoston työryhmä laatii kyselyn, joka koskee kutakin automaattista tietojenvaihtoa, ja heti kun jäsenvaltio katsoo täyttävänsä edellytykset tietojen jakamiseksi kyseisessä tietoluokassa, se vastaa kyselyyn.

| (6) | Latvia on vastannut tietosuojaa koskevaan kyselyyn ja DNA-tietojen vaihtoa koskevaan kyselyyn. |
| --- | --- |

(6)

Latvia on vastannut tietosuojaa koskevaan kyselyyn ja DNA-tietojen vaihtoa koskevaan kyselyyn.

| (7) | Latvia on toteuttanut Saksan kanssa onnistuneen testausajon. |
| --- | --- |

(7)

Latvia on toteuttanut Saksan kanssa onnistuneen testausajon.

| (8) | Latviaan on tehty arviointikäynti, ja Saksan arviointiryhmä on laatinut arviointikäynnistä raportin, joka on toimitettu asiaankuuluvalle neuvoston työryhmälle. |
| --- | --- |

(8)

Latviaan on tehty arviointikäynti, ja Saksan arviointiryhmä on laatinut arviointikäynnistä raportin, joka on toimitettu asiaankuuluvalle neuvoston työryhmälle.

| (9) | Neuvostolle on esitetty arviointiraportti, jossa on yhteenveto kyselyn, arviointikäynnin ja DNA-tietojen vaihtoa koskevan testausajon tuloksista, |
| --- | --- |

(9)

Neuvostolle on esitetty arviointiraportti, jossa on yhteenveto kyselyn, arviointikäynnin ja DNA-tietojen vaihtoa koskevan testausajon tuloksista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Latvia on DNA-tietojen automaattisen haun ja vertailun toteuttamiseksi pannut täysimääräisesti täytäntöön päätöksen 2008/615/YOS 6 luvun tietosuojaa koskevat yleiset säännökset ja sillä on oikeus vastaanottaa ja toimittaa henkilötietoja mainitun päätöksen 3 ja 4 artiklan mukaisesti tämän päätöksen voimaantulopäivästä alkaen.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 27 päivänä lokakuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. MILLER

---

(1)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 12.

2

---

| 1.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 285/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 285/25

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 24 päivänä toukokuuta 2011,

valtiontuesta, jota Kreikka on myöntänyt eräille Kreikan kasinoille (Valtiontuki C 16/10 (ex NN 22/10, ex CP 318/09))

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 3504)

(Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/716/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Konsortio Loutraki SA – Club Hotel Loutraki SA – jäljempänä ’kantelija’ tai ’Loutraki’ (2), teki 8 päivänä heinäkuuta 2009 komissiolle kantelun kasinojen pääsymaksujärjestelmää koskevasta Kreikan lainsäädännöstä. Kantelija väitti, että kyseisellä järjestelmällä myönnettiin valtiontukea kolmelle toimijalle, nimittäin Regency Casino Mont Parnèsille, Korfun kasinolle ja Regency Casino Thessalonikille (3). Kantelija ilmoitti 7 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä sähköpostiviestissään, ettei se vastustanut henkilöytensä julkistamista. Komission henkilöstön ja kantelijan edustajien välinen kokous pidettiin 14 päivänä lokakuuta 2009. Kantelija toimitti 26 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä lisätietoja kantelunsa tueksi. |
| --- | --- |

(1)

Konsortio Loutraki SA – Club Hotel Loutraki SA – jäljempänä ’kantelija’ tai ’Loutraki’ (2), teki 8 päivänä heinäkuuta 2009 komissiolle kantelun kasinojen pääsymaksujärjestelmää koskevasta Kreikan lainsäädännöstä. Kantelija väitti, että kyseisellä järjestelmällä myönnettiin valtiontukea kolmelle toimijalle, nimittäin Regency Casino Mont Parnèsille, Korfun kasinolle ja Regency Casino Thessalonikille (3). Kantelija ilmoitti 7 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä sähköpostiviestissään, ettei se vastustanut henkilöytensä julkistamista. Komission henkilöstön ja kantelijan edustajien välinen kokous pidettiin 14 päivänä lokakuuta 2009. Kantelija toimitti 26 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä lisätietoja kantelunsa tueksi.

| (2) | Komissio välitti 21 päivänä lokakuuta 2009 kantelun Kreikan viranomaisille ja pyysi niitä selventämään kantelussa esitettyjä seikkoja. Kreikka pyysi 17 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä lisäaikaa vastauksen antamiseen. Komissio myönsi lisäajan 18 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä sähköpostiviestillä. Kreikka vastasi komissiolle 27 päivänä marraskuuta 2009. |
| --- | --- |

(2)

Komissio välitti 21 päivänä lokakuuta 2009 kantelun Kreikan viranomaisille ja pyysi niitä selventämään kantelussa esitettyjä seikkoja. Kreikka pyysi 17 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä lisäaikaa vastauksen antamiseen. Komissio myönsi lisäajan 18 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä sähköpostiviestillä. Kreikka vastasi komissiolle 27 päivänä marraskuuta 2009.

| (3) | Komissio välitti 15 päivänä joulukuuta 2009 kantelijalle Kreikan vastauksen. Kantelija toimitti 29 päivänä joulukuuta 2009 huomautuksia Kreikan vastaukseen. |
| --- | --- |

(3)

Komissio välitti 15 päivänä joulukuuta 2009 kantelijalle Kreikan vastauksen. Kantelija toimitti 29 päivänä joulukuuta 2009 huomautuksia Kreikan vastaukseen.

| (4) | Komissio pyysi 25 päivänä helmikuuta, 4 ja 23 päivänä maaliskuuta ja 13 päivänä huhtikuuta 2010 Kreikalta lisätietoja, joita Kreikka toimitti 10 päivänä maaliskuuta sekä 1 ja 21 päivänä huhtikuuta 2010. |
| --- | --- |

(4)

Komissio pyysi 25 päivänä helmikuuta, 4 ja 23 päivänä maaliskuuta ja 13 päivänä huhtikuuta 2010 Kreikalta lisätietoja, joita Kreikka toimitti 10 päivänä maaliskuuta sekä 1 ja 21 päivänä huhtikuuta 2010.

| (5) | Komissio ilmoitti 6 päivänä heinäkuuta 2010 tehdyllä päätöksellä, jäljempänä ’aloittamispäätös’, Kreikalle aloittavansa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn muodollisen tutkintamenettelyn Kreikan toteuttamasta toimenpiteestä, jolla tietyiltä kasinoilta perittiin alhaisempaa veroa pääsymaksuista. Aloittamispäätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja asianomaisia osapuolia pyydettiin toimittamaan huomautuksensa (4). |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti 6 päivänä heinäkuuta 2010 tehdyllä päätöksellä, jäljempänä ’aloittamispäätös’, Kreikalle aloittavansa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn muodollisen tutkintamenettelyn Kreikan toteuttamasta toimenpiteestä, jolla tietyiltä kasinoilta perittiin alhaisempaa veroa pääsymaksuista. Aloittamispäätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja asianomaisia osapuolia pyydettiin toimittamaan huomautuksensa (4).

| (6) | Kreikka pyysi 9 päivänä elokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä vastaukselle asetetun määräajan jatkamista, mihin komissio suostui 18 päivänä elokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Komissio vastaanotti 6 päivänä lokakuuta 2010 Kreikan huomautukset aloittamispäätökseen. Kreikan viranomaiset toimittivat 12 päivänä lokakuuta 2010 lisätietoja kiistanalaisesta toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(6)

Kreikka pyysi 9 päivänä elokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä vastaukselle asetetun määräajan jatkamista, mihin komissio suostui 18 päivänä elokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Komissio vastaanotti 6 päivänä lokakuuta 2010 Kreikan huomautukset aloittamispäätökseen. Kreikan viranomaiset toimittivat 12 päivänä lokakuuta 2010 lisätietoja kiistanalaisesta toimenpiteestä.

| (7) | Tutkinnan aloittamisen jälkeen komissio vastaanotti huomautuksia kahdelta asianomaiselta osapuolelta: 4 päivänä elokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä toimenpiteestä hyötyneen Mont Parnèsin kasinon edustajien huomautukset ja 8 ja 25 päivänä lokakuuta 2010 päivätyillä kirjeillä yksityisen Loutrakin kasinon edustajien huomautukset. |
| --- | --- |

(7)

Tutkinnan aloittamisen jälkeen komissio vastaanotti huomautuksia kahdelta asianomaiselta osapuolelta: 4 päivänä elokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä toimenpiteestä hyötyneen Mont Parnèsin kasinon edustajien huomautukset ja 8 ja 25 päivänä lokakuuta 2010 päivätyillä kirjeillä yksityisen Loutrakin kasinon edustajien huomautukset.

| (8) | Komissio välitti 29 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä kirjeellä kyseiset huomautukset Kreikan viranomaisille, jotta nämä voisivat vastata niihin. Kreikan viranomaiset toimittivat 6 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa kolmansien huomautuksiin. Kreikan viranomaisten huomautusten tarkoituksena oli muun muassa selventää tiettyjä seikkoja kyseisen järjestelmän soveltamisesta ja Kreikan lainsäädännön tulkinnasta, joita on syytä tutkia nyt esillä olevan tapauksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(8)

Komissio välitti 29 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä kirjeellä kyseiset huomautukset Kreikan viranomaisille, jotta nämä voisivat vastata niihin. Kreikan viranomaiset toimittivat 6 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa kolmansien huomautuksiin. Kreikan viranomaisten huomautusten tarkoituksena oli muun muassa selventää tiettyjä seikkoja kyseisen järjestelmän soveltamisesta ja Kreikan lainsäädännön tulkinnasta, joita on syytä tutkia nyt esillä olevan tapauksen yhteydessä.

II   ARVIOITAVANA OLEVA TOIMENPIDE

II.1   Toimenpide

| (9) | Arvioitavana oleva toimenpide koskee verosyrjintää tiettyjen kasinoiden hyväksi, jota Kreikan viranomaiset ovat toteuttaneet soveltaessaan useita määräyksiä, joista osa on ollut sitovia ja joilla:






  — | vahvistetaan yhdenmukainen 80 prosentin vero pääsymaksuille ja |
| --- | --- | --- |

(9)

Arvioitavana oleva toimenpide koskee verosyrjintää tiettyjen kasinoiden hyväksi, jota Kreikan viranomaiset ovat toteuttaneet soveltaessaan useita määräyksiä, joista osa on ollut sitovia ja joilla:

—

vahvistetaan yhdenmukainen 80 prosentin vero pääsymaksuille ja

| — | vahvistetaan pääsymaksuksi julkisessa omistuksessa oleville kasinoille 6 euroa ja yksityisomistuksessa oleville kasinoille 15 euroa, |
| --- | --- |

—

vahvistetaan pääsymaksuksi julkisessa omistuksessa oleville kasinoille 6 euroa ja yksityisomistuksessa oleville kasinoille 15 euroa,

minkä vuoksi yksityiset kasinot ovat joutuneet epäsuotuisaan kilpailuasemaan (5).

| (10) | Toimenpiteestä hyötyvät julkiset kasinot ja yksi yksityinen kasino, Thessalonikin kasino, jota on poikkeuksellisesti kohdeltu samoin kuin julkisia kasinoita, kuten jäljempänä tarkemmin selvitetään. |
| --- | --- |

(10)

Toimenpiteestä hyötyvät julkiset kasinot ja yksi yksityinen kasino, Thessalonikin kasino, jota on poikkeuksellisesti kohdeltu samoin kuin julkisia kasinoita, kuten jäljempänä tarkemmin selvitetään.

II.2   Tuensaajat

| (11) | Tutkittavana olevan toimenpiteen tuensaajat ovat seuraavat kreikkalaiset kasinot: Mont Parnèsin (6), Thessalonikin (7), Korfun (8) ja Rhodoksen kasinot (9). |
| --- | --- |

(11)

Tutkittavana olevan toimenpiteen tuensaajat ovat seuraavat kreikkalaiset kasinot: Mont Parnèsin (6), Thessalonikin (7), Korfun (8) ja Rhodoksen kasinot (9).

| (12) | Aloittamispäätöksen aikaan alhaisempaa kuuden euron pääsymaksua sovellettiin ainoastaan kolmeen kreikkalaiseen kasinoon: Mont Parnèsin kasinoon, josta oli yksityistetty 49 prosenttia ja jonka osakkeista 51 prosenttia oli edelleen valtion valvonnassa, Thessalonikin kasinoon, joka oli yksityinen mutta jota kohdeltiin julkisena kasinona, ja Korfun kasinoon, joka oli julkinen kasino. Rhodoksen ja Korfun kasinot eivät enää hyötyneet toimenpiteestä, ensin mainittu huhtikuusta 1999 (10) ja viimeksi mainittu elokuusta 2010 (11) alkaen, koska ne yksityistettiin kokonaan, minkä jälkeen ne eivät enää voineet periä alhaisempaa pääsymaksua. |
| --- | --- |

(12)

Aloittamispäätöksen aikaan alhaisempaa kuuden euron pääsymaksua sovellettiin ainoastaan kolmeen kreikkalaiseen kasinoon: Mont Parnèsin kasinoon, josta oli yksityistetty 49 prosenttia ja jonka osakkeista 51 prosenttia oli edelleen valtion valvonnassa, Thessalonikin kasinoon, joka oli yksityinen mutta jota kohdeltiin julkisena kasinona, ja Korfun kasinoon, joka oli julkinen kasino. Rhodoksen ja Korfun kasinot eivät enää hyötyneet toimenpiteestä, ensin mainittu huhtikuusta 1999 (10) ja viimeksi mainittu elokuusta 2010 (11) alkaen, koska ne yksityistettiin kokonaan, minkä jälkeen ne eivät enää voineet periä alhaisempaa pääsymaksua.

II.3   Arvioitavina olevat Kreikan säännökset

| (13) | Kreikassa toimi ennen markkinoiden vapauttamista vuonna 1994 ainoastaan kolme kasinoa, nimittäin Mont Parnèsin, Korfun ja Rhodoksen kasinot. Tuohon aikaan kasinot olivat julkisia yrityksiä ja toimivat valtion omistamina klubeina Kreikan matkailuviraston (EOT) alaisuudessa (12). Näiden kasinoiden pääsymaksu vahvistettiin EOT:n pääsihteerin päätöksellä seuraavasti (13):






  — | Mont Parnès: vuonna 1991 EOT vahvisti pääsymaksuksi 2 000 drakmaa (noin kuusi euroa) (14) |
| --- | --- | --- |

(13)

Kreikassa toimi ennen markkinoiden vapauttamista vuonna 1994 ainoastaan kolme kasinoa, nimittäin Mont Parnèsin, Korfun ja Rhodoksen kasinot. Tuohon aikaan kasinot olivat julkisia yrityksiä ja toimivat valtion omistamina klubeina Kreikan matkailuviraston (EOT) alaisuudessa (12). Näiden kasinoiden pääsymaksu vahvistettiin EOT:n pääsihteerin päätöksellä seuraavasti (13):

—

Mont Parnès: vuonna 1991 EOT vahvisti pääsymaksuksi 2 000 drakmaa (noin kuusi euroa) (14)

| — | Korfu: vuonna 1992 EOT vahvisti pääsymaksuksi 1 500 drakmaa ja vuonna 1997 2 000 drakmaa; |
| --- | --- |

—

Korfu: vuonna 1992 EOT vahvisti pääsymaksuksi 1 500 drakmaa ja vuonna 1997 2 000 drakmaa;

| — | Rhodos: vuonna 1992 EOT vahvisti pääsymaksuksi 1 500 drakmaa. |
| --- | --- |

—

Rhodos: vuonna 1992 EOT vahvisti pääsymaksuksi 1 500 drakmaa.

| (14) | Markkinat vapautettiin vuonna 1994 lailla nro 2206/1994, jolloin toiminnassa olleiden julkisten kasinoiden joukkoon tuli kuusi äskettäin perustettua yksityistä kasinoa (15). Vuoden 1994 lailla myönnettiin yhteensä 14 toimilupaa kolmelle julkiselle kasinolle, Rhodoksen, Mont Parnèsin ja Korfun kasinoille sekä 11 yksityiselle kasinolle, joita oltiin perustamassa (16). 11:stä suunnitteilla olleesta uudesta kasinosta vain kuusi sai toimiluvan ja alkoi toimia, nimittäin Chalkidikin, Loutrakin, Thessalonikin, Rion (Achaia), Xanthin (Thrace) ja Syroksen kasinot (vuonna 1995 ja vuonna 1996). Viisi muuta toimilupaa peruttiin. |
| --- | --- |

(14)

Markkinat vapautettiin vuonna 1994 lailla nro 2206/1994, jolloin toiminnassa olleiden julkisten kasinoiden joukkoon tuli kuusi äskettäin perustettua yksityistä kasinoa (15). Vuoden 1994 lailla myönnettiin yhteensä 14 toimilupaa kolmelle julkiselle kasinolle, Rhodoksen, Mont Parnèsin ja Korfun kasinoille sekä 11 yksityiselle kasinolle, joita oltiin perustamassa (16). 11:stä suunnitteilla olleesta uudesta kasinosta vain kuusi sai toimiluvan ja alkoi toimia, nimittäin Chalkidikin, Loutrakin, Thessalonikin, Rion (Achaia), Xanthin (Thrace) ja Syroksen kasinot (vuonna 1995 ja vuonna 1996). Viisi muuta toimilupaa peruttiin.

| (15) | Lain nro 2206/1994 2 §:n 10 momentissa säädettiin, että tietyillä alueilla toimineiden kasinoiden pääsymaksut vahvistettaisiin ministeriön päätöksellä. Samalla päätöksellä säädettäisiin myös, mikä prosenttiosuus pääsymaksun hinnasta olisi tuloa Kreikan valtiolle. Valtiovarainministeriön 16 päivänä marraskuuta 1995 tehdyllä päätöksellä (17) säädettiin, että kaikkien lain nro 2206/1994 soveltamisalaan kuuluvien kasinoiden haltijoiden oli perittävä pääsymaksu (18), joka oli suuruudeltaan 5 000 drakmaa (19) (noin 15 euroa) (20). Päätöksessä edellytetään, että kasinoiden haltijat maksavat 80 prosenttia kunkin lipun nimellisarvosta veroa valtiolle ja että jäljelle jäävä 20 prosenttia, mukaan lukien asianmukainen alv., on kasinolle koituvaa tuloa (21). Päätöksen mukaan kasinoilla on oikeus ilmaisen sisäänpääsyn soveltamiseen (22). Riippumatta siitä, perivätkö kasinot pääsymaksua asiakkailtaan, niiden on maksettava valtiolle 80 prosenttia veroa lakisääteisestä pääsylipun hinnasta (23). Päätöksen mukaan kasinoiden on maksettava verot kuukausittain (24). Päätöksessä säädetään myös erityisestä alennuksesta, joka koskee 15 tai 30 päivää voimassa olevia lippuja (25). |
| --- | --- |

(15)

Lain nro 2206/1994 2 §:n 10 momentissa säädettiin, että tietyillä alueilla toimineiden kasinoiden pääsymaksut vahvistettaisiin ministeriön päätöksellä. Samalla päätöksellä säädettäisiin myös, mikä prosenttiosuus pääsymaksun hinnasta olisi tuloa Kreikan valtiolle. Valtiovarainministeriön 16 päivänä marraskuuta 1995 tehdyllä päätöksellä (17) säädettiin, että kaikkien lain nro 2206/1994 soveltamisalaan kuuluvien kasinoiden haltijoiden oli perittävä pääsymaksu (18), joka oli suuruudeltaan 5 000 drakmaa (19) (noin 15 euroa) (20). Päätöksessä edellytetään, että kasinoiden haltijat maksavat 80 prosenttia kunkin lipun nimellisarvosta veroa valtiolle ja että jäljelle jäävä 20 prosenttia, mukaan lukien asianmukainen alv., on kasinolle koituvaa tuloa (21). Päätöksen mukaan kasinoilla on oikeus ilmaisen sisäänpääsyn soveltamiseen (22). Riippumatta siitä, perivätkö kasinot pääsymaksua asiakkailtaan, niiden on maksettava valtiolle 80 prosenttia veroa lakisääteisestä pääsylipun hinnasta (23). Päätöksen mukaan kasinoiden on maksettava verot kuukausittain (24). Päätöksessä säädetään myös erityisestä alennuksesta, joka koskee 15 tai 30 päivää voimassa olevia lippuja (25).

| (16) | Kaikki lain nro 2206/1994 nojalla vuodesta 1995 alkaen perustetut uudet kasinot ovat noudattaneet vuoden 1995 ministeriön päätöstä ja perineet 15 euron suuruista pääsymaksua – yleensä, kuten edellisessä kappaleessa on selvitetty. Ainoan poikkeuksen muodostaa Thessaloniki, kuten jäljempänä selvitetään. |
| --- | --- |

(16)

Kaikki lain nro 2206/1994 nojalla vuodesta 1995 alkaen perustetut uudet kasinot ovat noudattaneet vuoden 1995 ministeriön päätöstä ja perineet 15 euron suuruista pääsymaksua – yleensä, kuten edellisessä kappaleessa on selvitetty. Ainoan poikkeuksen muodostaa Thessaloniki, kuten jäljempänä selvitetään.

| (17) | Valtion omistamat Mont Parnèsin, Korfun ja Rhodoksen kasinot toimivat kuitenkin edelleen EOT-klubeina (26). Ne eivät soveltaneet vuosien 1994 ja 1995 lainsäädäntöä ennen niille lailla nro 2206/1994 myönnettyjä toimilupia. |
| --- | --- |

(17)

Valtion omistamat Mont Parnèsin, Korfun ja Rhodoksen kasinot toimivat kuitenkin edelleen EOT-klubeina (26). Ne eivät soveltaneet vuosien 1994 ja 1995 lainsäädäntöä ennen niille lailla nro 2206/1994 myönnettyjä toimilupia.

| (18) | Komissio on saanut Kreikan viranomaisten kansallisista säännöistä toimittamien selvitysten perusteella käsityksen, että järjestelmä on käytännössä toiminut seuraavasti. |
| --- | --- |

(18)

Komissio on saanut Kreikan viranomaisten kansallisista säännöistä toimittamien selvitysten perusteella käsityksen, että järjestelmä on käytännössä toiminut seuraavasti.

| (19) | Kreikan viranomaiset ovat selvittäneet, että kasinoiden toimintaa Kreikassa säädellään yleensä lailla nro 2206/1994. Julkisiin kasinoihin, jotka toimivat ennen lain nro 2206/1994 voimaantuloa, sovellettavat erityiset säännökset katsotaan poikkeuksiksi lain yleisten säännösten soveltamisesta (ja vuoden 1995 ministeriön päätöksen toteuttamisesta), kunnes nämä kasinot on yksityistetty ja niille on myönnetty laissa säädetyt toimiluvat. |
| --- | --- |

(19)

Kreikan viranomaiset ovat selvittäneet, että kasinoiden toimintaa Kreikassa säädellään yleensä lailla nro 2206/1994. Julkisiin kasinoihin, jotka toimivat ennen lain nro 2206/1994 voimaantuloa, sovellettavat erityiset säännökset katsotaan poikkeuksiksi lain yleisten säännösten soveltamisesta (ja vuoden 1995 ministeriön päätöksen toteuttamisesta), kunnes nämä kasinot on yksityistetty ja niille on myönnetty laissa säädetyt toimiluvat.

| (20) | Kunnes julkiset kasinot saivat toimiluvat lain nro 2206/1994 nojalla, vuoden 1995 ministeriön päätöstä ei katsottu aiheelliseksi soveltaa näihin kasinoihin. Tämä koskee 15 euron suuruista vakiopääsymaksua ja kyseisestä maksusta valtiolle suoritettavaa 80 prosentin maksua. Julkiset kasinot alkoivat maksaa tätä 80 prosentin maksua vasta, kun niille oli myönnetty lain nro 2206/1994 mukaiset toimiluvat (ks. jäljempänä 23 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Tämänkin jälkeen, koska aiempien EOT:n päätösten, joilla pääsymaksuksi oli vahvistettu kuusi euroa, katsottiin muodostavan erityisen poikkeuksen (aiempi lex specialis), jota ei ollut muutettu lain nro 2206/1994 yleisillä säännöksillä tai vuoden 1995 ministeriön päätöksellä, julkisten kasinoiden pääsymaksu pysyi kuutena eurona ja nämä kasinot maksoivat 80 prosenttia vain kuudesta eurosta. EOT:n päätökset katsottiin soveltumattomiksi vasta yksityistämisen jälkeen, kun kasinoita ei enää omistanut ainoastaan valtio. Vasta tuosta ajankohdasta alkaen nämä kasinot alkoivat periä 15 euron suuruista vakiopääsymaksua, ja niiden velvoitteeksi tuli suorittaa verona valtiolle 80 prosenttia 15 eurosta. |
| --- | --- |

(20)

Kunnes julkiset kasinot saivat toimiluvat lain nro 2206/1994 nojalla, vuoden 1995 ministeriön päätöstä ei katsottu aiheelliseksi soveltaa näihin kasinoihin. Tämä koskee 15 euron suuruista vakiopääsymaksua ja kyseisestä maksusta valtiolle suoritettavaa 80 prosentin maksua. Julkiset kasinot alkoivat maksaa tätä 80 prosentin maksua vasta, kun niille oli myönnetty lain nro 2206/1994 mukaiset toimiluvat (ks. jäljempänä 23 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Tämänkin jälkeen, koska aiempien EOT:n päätösten, joilla pääsymaksuksi oli vahvistettu kuusi euroa, katsottiin muodostavan erityisen poikkeuksen (aiempi lex specialis), jota ei ollut muutettu lain nro 2206/1994 yleisillä säännöksillä tai vuoden 1995 ministeriön päätöksellä, julkisten kasinoiden pääsymaksu pysyi kuutena eurona ja nämä kasinot maksoivat 80 prosenttia vain kuudesta eurosta. EOT:n päätökset katsottiin soveltumattomiksi vasta yksityistämisen jälkeen, kun kasinoita ei enää omistanut ainoastaan valtio. Vasta tuosta ajankohdasta alkaen nämä kasinot alkoivat periä 15 euron suuruista vakiopääsymaksua, ja niiden velvoitteeksi tuli suorittaa verona valtiolle 80 prosenttia 15 eurosta.

| (21) | Vaikka kyseisen tavan olisi pitänyt olla säännönmukaisen, poikkeuksen muodosti Mont Parnèsin kasinon osittainen yksityistäminen, joka vahvistettiin lailla nro 3139/2003 (jossa säädettiin myös Korfun kasinon myöhemmin toteutetusta yksityistämisestä): tässä laissa säädettiin nimenomaan Mont Parnèsin kasinon pääsymaksuksi edelleen kuusi euroa. |
| --- | --- |

(21)

Vaikka kyseisen tavan olisi pitänyt olla säännönmukaisen, poikkeuksen muodosti Mont Parnèsin kasinon osittainen yksityistäminen, joka vahvistettiin lailla nro 3139/2003 (jossa säädettiin myös Korfun kasinon myöhemmin toteutetusta yksityistämisestä): tässä laissa säädettiin nimenomaan Mont Parnèsin kasinon pääsymaksuksi edelleen kuusi euroa.

| (22) | EOT:n Korfun ja Mont Parnèsin kasinoiden toiminnanvalvojana korvasi vuonna 2000 Elliniki Etaireia Touristikis Anaptyxis (Kreikan matkailun kehittämisyhtiö, ETA), jonka kokonaisuudessaan omisti Kreikan valtio, ja vuoden 2000 lopusta vuoteen 2003 saakka, jolloin kasinot saivat toimiluvan lain nro 2206/1994 nojalla, ETA alkoi aluksi vapaaehtoisesti ja myöhemmin 2919/2001 24 §:n mukaisesti noudattaa vähitellen laissa 2206/1994 asetettuja vaatimuksia valmistautuakseen kahden julkisessa omistuksessa olleen kasinon täyden toimiluvan saamiseen ja yksityistämiseen (27). Siirtymäkautena ETA maksoi valtiolle 80 prosenttia Mont Parnèsin ja Korfun kasinoiden kuuden euron suuruisesta pääsymaksusta. |
| --- | --- |

(22)

EOT:n Korfun ja Mont Parnèsin kasinoiden toiminnanvalvojana korvasi vuonna 2000 Elliniki Etaireia Touristikis Anaptyxis (Kreikan matkailun kehittämisyhtiö, ETA), jonka kokonaisuudessaan omisti Kreikan valtio, ja vuoden 2000 lopusta vuoteen 2003 saakka, jolloin kasinot saivat toimiluvan lain nro 2206/1994 nojalla, ETA alkoi aluksi vapaaehtoisesti ja myöhemmin 2919/2001 24 §:n mukaisesti noudattaa vähitellen laissa 2206/1994 asetettuja vaatimuksia valmistautuakseen kahden julkisessa omistuksessa olleen kasinon täyden toimiluvan saamiseen ja yksityistämiseen (27). Siirtymäkautena ETA maksoi valtiolle 80 prosenttia Mont Parnèsin ja Korfun kasinoiden kuuden euron suuruisesta pääsymaksusta.

| (23) | Mont Parnèsin julkisessa omistuksessa ollut kasino muutettiin vuonna 2003 osakeyhtiöksi ja 49 prosenttia sen pääomasta myytiin yksityiselle sektorille (28). Laissa nro 2206/1994 säädetty Mont Parnèsin kasinon toimilupa myönnettiin lopullisesti vuonna 2003 lailla nro 3139/2003 (1 §:n 1 momentti). Samalla lailla Mont Parnèsin pääsymaksuksi vahvistettiin edelleen kuusi euroa (1 §:n 1 momentin vii kohta). |
| --- | --- |

(23)

Mont Parnèsin julkisessa omistuksessa ollut kasino muutettiin vuonna 2003 osakeyhtiöksi ja 49 prosenttia sen pääomasta myytiin yksityiselle sektorille (28). Laissa nro 2206/1994 säädetty Mont Parnèsin kasinon toimilupa myönnettiin lopullisesti vuonna 2003 lailla nro 3139/2003 (1 §:n 1 momentti). Samalla lailla Mont Parnèsin pääsymaksuksi vahvistettiin edelleen kuusi euroa (1 §:n 1 momentin vii kohta).

| (24) | Korfun kasinon toimilupa myönnettiin lailla nro 2206/1994 aluksi ETA:lle vuonna 2003 lailla nro 3139/2003 (1 §:n 3 momentti), jotta ETA voisi liittää sen myöhempään yksityistämiseen. Samassa pykälässä säädettiin, että Korfun kasinon pääsymaksusta tehtäisiin uusi ministeriön päätös, mikä merkitsi sitä, ettei vuoden 1995 ministeriön päätöstä sovellettaisi. Komission saamien tietojen mukaan uutta ministeriön päätöstä ei tehty ja Korfun kasino peri edelleen kuuden euron suuruista pääsymaksua elokuussa 2010 toteutettuun yksityistämiseensä saakka, jolloin se alkoi periä 15 euron suuruista pääsymaksua (29). |
| --- | --- |

(24)

Korfun kasinon toimilupa myönnettiin lailla nro 2206/1994 aluksi ETA:lle vuonna 2003 lailla nro 3139/2003 (1 §:n 3 momentti), jotta ETA voisi liittää sen myöhempään yksityistämiseen. Samassa pykälässä säädettiin, että Korfun kasinon pääsymaksusta tehtäisiin uusi ministeriön päätös, mikä merkitsi sitä, ettei vuoden 1995 ministeriön päätöstä sovellettaisi. Komission saamien tietojen mukaan uutta ministeriön päätöstä ei tehty ja Korfun kasino peri edelleen kuuden euron suuruista pääsymaksua elokuussa 2010 toteutettuun yksityistämiseensä saakka, jolloin se alkoi periä 15 euron suuruista pääsymaksua (29).

| (25) | Rhodoksen kasinon toimiluvasta säädettiin lailla nro 2206/1994, ja toimilupa myönnettiin vuonna 1996 29 päivänä toukokuuta 1996 annetulla ministeriön päätöksellä nro Τ/633. Kasino peri kuitenkin edelleen alhaisempaa pääsymaksua, ja siirtyi 15 euron suuruiseen maksuun vasta, kun se oli yksityistetty huhtikuussa 1999: yksityistämiseensä asti se toimi EOT:n valvonnassa ja sovelsi näin ollen vuonna 1992 tehtyä EOT-päätöstä, jossa Rhodoksen kasinon pääsymaksuksi oli vahvistettu 1 500 drakmaa (30). |
| --- | --- |

(25)

Rhodoksen kasinon toimiluvasta säädettiin lailla nro 2206/1994, ja toimilupa myönnettiin vuonna 1996 29 päivänä toukokuuta 1996 annetulla ministeriön päätöksellä nro Τ/633. Kasino peri kuitenkin edelleen alhaisempaa pääsymaksua, ja siirtyi 15 euron suuruiseen maksuun vasta, kun se oli yksityistetty huhtikuussa 1999: yksityistämiseensä asti se toimi EOT:n valvonnassa ja sovelsi näin ollen vuonna 1992 tehtyä EOT-päätöstä, jossa Rhodoksen kasinon pääsymaksuksi oli vahvistettu 1 500 drakmaa (30).

| (26) | Yksityisessä omistuksessa ollut Thessalonikin kasino perustettiin, ja se sai toimiluvan vuonna 1995 lailla nro 2206/1994 (31). Se on aina perinyt alhaisempaa kuuden euron pääsymaksua, jota sovellettiin julkisessa omituksessa olleisiin kasinoihin (Mont Parnèsin ja Korfun kasinoihin), asetuksen nro 2687/1953 (32) nojalla. Tässä asetuksessa säädetään, että ulkomaisin investoinnein muodostettuja yrityksiä kohdeltaisiin vähintään yhtä suotuisasti kuin maassa toimivia muita vastaavia yrityksiä (33). Asiaa käsiteltäessä kasinon hoitaja (Hyatt Regency) pyysi, että Thessalonikin kasinon pääsymaksu vahvistettaisiin samalle tasolle kuin Mont Parnèsin kasinon, eli kuuteen euroon. Pyyntö hyväksyttiin, kun valtion oikeudelliselta neuvostolta oli saatu lausunto (lausunto nro 631/1997). Kun Thessalonikin kasino sai toimiluvan vuonna 1995, siihen alettiin soveltaa vaatimusta, jonka mukaan sen oli suoritettava valtiolle 80 prosenttia pääsylippujensa arvosta (34). |
| --- | --- |

(26)

Yksityisessä omistuksessa ollut Thessalonikin kasino perustettiin, ja se sai toimiluvan vuonna 1995 lailla nro 2206/1994 (31). Se on aina perinyt alhaisempaa kuuden euron pääsymaksua, jota sovellettiin julkisessa omituksessa olleisiin kasinoihin (Mont Parnèsin ja Korfun kasinoihin), asetuksen nro 2687/1953 (32) nojalla. Tässä asetuksessa säädetään, että ulkomaisin investoinnein muodostettuja yrityksiä kohdeltaisiin vähintään yhtä suotuisasti kuin maassa toimivia muita vastaavia yrityksiä (33). Asiaa käsiteltäessä kasinon hoitaja (Hyatt Regency) pyysi, että Thessalonikin kasinon pääsymaksu vahvistettaisiin samalle tasolle kuin Mont Parnèsin kasinon, eli kuuteen euroon. Pyyntö hyväksyttiin, kun valtion oikeudelliselta neuvostolta oli saatu lausunto (lausunto nro 631/1997). Kun Thessalonikin kasino sai toimiluvan vuonna 1995, siihen alettiin soveltaa vaatimusta, jonka mukaan sen oli suoritettava valtiolle 80 prosenttia pääsylippujensa arvosta (34).

III   TUTKINNAN ALOITTAMISEN PERUSTEET

| (27) | Komissio aloitti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkinnan, koska se epäili vakavasti, että Kreikka saattoi toteuttaa syrjivää verokohtelua useisiin erityisesti tunnistettuihin kasinoihin, joihin sovellettiin suotuisampaa verotusjärjestelyä kuin maan muihin kasinoihin. |
| --- | --- |

(27)

Komissio aloitti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkinnan, koska se epäili vakavasti, että Kreikka saattoi toteuttaa syrjivää verokohtelua useisiin erityisesti tunnistettuihin kasinoihin, joihin sovellettiin suotuisampaa verotusjärjestelyä kuin maan muihin kasinoihin.

| (28) | Komissio katsoi, että kiistanalainen toimenpide oli ristiriidassa yleisten oikeussääntöjen kanssa, joilla oli perustettu kasinoiden pääsymaksuista suoritettavien maksujen yleinen taso. Näin ollen toimenpiteellä komission mukaan parannettiin tuensaajien kilpailuasemia. |
| --- | --- |

(28)

Komissio katsoi, että kiistanalainen toimenpide oli ristiriidassa yleisten oikeussääntöjen kanssa, joilla oli perustettu kasinoiden pääsymaksuista suoritettavien maksujen yleinen taso. Näin ollen toimenpiteellä komission mukaan parannettiin tuensaajien kilpailuasemia.

| (29) | Kiistanalainen toimenpide näyttäisi aiheuttaneen Kreikan valtiolle julkisten tulojen menetyksiä, ja alhaisempia pääsymaksuja perivät kasinot saivat siitä etua. Kreikan viranomaisten väitteeseen, jonka mukaan alhaisemman pääsymaksun välitön edunsaaja oli asiakas, komissio vastasi, että asiakkaille koituva tuki voisi olla yritykselle maksettavaa valtiontukea, jos sen edellytyksenä oli kyseisen yrityksen tarjoaman tietyn tavaran tai palvelun käyttö (35). |
| --- | --- |

(29)

Kiistanalainen toimenpide näyttäisi aiheuttaneen Kreikan valtiolle julkisten tulojen menetyksiä, ja alhaisempia pääsymaksuja perivät kasinot saivat siitä etua. Kreikan viranomaisten väitteeseen, jonka mukaan alhaisemman pääsymaksun välitön edunsaaja oli asiakas, komissio vastasi, että asiakkaille koituva tuki voisi olla yritykselle maksettavaa valtiontukea, jos sen edellytyksenä oli kyseisen yrityksen tarjoaman tietyn tavaran tai palvelun käyttö (35).

| (30) | Komissio huomautti myös, että verotuksen tasoa ei ilmeisesti ollut asetettu yksittäisen kasinon tilanteen perusteella (36), minkä perusteella komissio päätteli väliaikaisesti, että toimenpide oli valikoiva. (37) |
| --- | --- |

(30)

Komissio huomautti myös, että verotuksen tasoa ei ilmeisesti ollut asetettu yksittäisen kasinon tilanteen perusteella (36), minkä perusteella komissio päätteli väliaikaisesti, että toimenpide oli valikoiva. (37)

| (31) | Komissio katsoi, että kiistanalainen toimenpide todennäköisesti vääristäisi kasinoiden välistä kilpailua Kreikassa ja yritysostojen markkinoilla Euroopassa. Komissio totesi kunnioittavansa täysin jäsenvaltioiden oikeutta säännellä uhkapelaamista alueellaan EU:n lainsäädännön mukaisesti, muttei yhtynyt näkemykseen, jonka mukaan tämän päätöksen kohteena oleva toimenpide ei voinut vääristää kilpailua eikä vaikuttanut jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kyseisellä teollisuuden alalla toimijoina olivat usein kansainväliset hotelliryhmät, joiden investointipäätöksiin toimenpide saattoi vaikuttaa, ja kasinot voivat houkutella matkailijoita Kreikkaan. Näin ollen komissio päätteli, että toimenpide voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (38). |
| --- | --- |

(31)

Komissio katsoi, että kiistanalainen toimenpide todennäköisesti vääristäisi kasinoiden välistä kilpailua Kreikassa ja yritysostojen markkinoilla Euroopassa. Komissio totesi kunnioittavansa täysin jäsenvaltioiden oikeutta säännellä uhkapelaamista alueellaan EU:n lainsäädännön mukaisesti, muttei yhtynyt näkemykseen, jonka mukaan tämän päätöksen kohteena oleva toimenpide ei voinut vääristää kilpailua eikä vaikuttanut jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kyseisellä teollisuuden alalla toimijoina olivat usein kansainväliset hotelliryhmät, joiden investointipäätöksiin toimenpide saattoi vaikuttaa, ja kasinot voivat houkutella matkailijoita Kreikkaan. Näin ollen komissio päätteli, että toimenpide voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (38).

| (32) | Komissio katsoi väliaikaisesti, että toimenpide oli sääntöjenvastaista tukea, koska Kreikan viranomaiset olivat toteuttaneet sen odottamatta komission hyväksymistä, ja että tuki voitaisiin periä takaisin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999, jäljempänä ’menettelyasetus’, 15 artiklan mukaisesti (39). |
| --- | --- |

(32)

Komissio katsoi väliaikaisesti, että toimenpide oli sääntöjenvastaista tukea, koska Kreikan viranomaiset olivat toteuttaneet sen odottamatta komission hyväksymistä, ja että tuki voitaisiin periä takaisin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999, jäljempänä ’menettelyasetus’, 15 artiklan mukaisesti (39).

| (33) | Komissio katsoi, ettei ollut perusteita, joiden mukaan kiistanalaisen toimenpiteen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. Toimenpide merkitsi komission mukaan ilmeisesti siitä hyötyneille kasinoille myönnettyä perusteetonta toimintatukea (40). |
| --- | --- |

(33)

Komissio katsoi, ettei ollut perusteita, joiden mukaan kiistanalaisen toimenpiteen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. Toimenpide merkitsi komission mukaan ilmeisesti siitä hyötyneille kasinoille myönnettyä perusteetonta toimintatukea (40).

| (34) | Komissio huomautti, että jos sen epäilyt siitä, että toimenpide sisälsi sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, vahvistuisivat, se joutuisi menettelyasetuksen 14 artiklan 1 kohdan nojalla määräämään Kreikan perimään tuen takaisin edunsaajilta, jollei se olisi vastoin yleistä lain periaatetta (41). |
| --- | --- |

(34)

Komissio huomautti, että jos sen epäilyt siitä, että toimenpide sisälsi sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, vahvistuisivat, se joutuisi menettelyasetuksen 14 artiklan 1 kohdan nojalla määräämään Kreikan perimään tuen takaisin edunsaajilta, jollei se olisi vastoin yleistä lain periaatetta (41).

IV   KREIKAN VIRANOMAISILTA JA ASIANOMAISILTA OSAPUOLILTA VASTAANOTETUT HUOMAUTUKSET

| (35) | Muodollisen tutkinnan kuluessa komissio vastaanotti huomautuksia Kreikalta, Elliniko Kazino Parnithas AE:n, jäljempänä ’Mont Parnès’, edustajilta ja Loutrakin yksityisen kasinon, jäljempänä ’Loutraki’, edustajilta. |
| --- | --- |

(35)

Muodollisen tutkinnan kuluessa komissio vastaanotti huomautuksia Kreikalta, Elliniko Kazino Parnithas AE:n, jäljempänä ’Mont Parnès’, edustajilta ja Loutrakin yksityisen kasinon, jäljempänä ’Loutraki’, edustajilta.

IV.1   Kreikan viranomaisten ja Mont Parnèsin huomautukset

| (36) | Tuensaajana olleen Mont Parnèsin kasinon edustajien toimittamat huomautukset ja Kreikan viranomaisilta vastaanotetut huomautukset ovat olennaisilta osiltaan samanlaiset, ja niistä tehdään yhteinen yhteenveto tässä jaksossa. |
| --- | --- |

(36)

Tuensaajana olleen Mont Parnèsin kasinon edustajien toimittamat huomautukset ja Kreikan viranomaisilta vastaanotetut huomautukset ovat olennaisilta osiltaan samanlaiset, ja niistä tehdään yhteinen yhteenveto tässä jaksossa.

IV.1.1   Tuen olemassaolo

| (37) | Sekä Kreikan viranomaiset että Mont Parnès kieltävät valtiontuen olemassaolon. Ne väittävät, ettei valtio luovu tuloistaan ja että jos se luopuisi, kasino ei saisi siitä mitään hyötyä. |
| --- | --- |

(37)

Sekä Kreikan viranomaiset että Mont Parnès kieltävät valtiontuen olemassaolon. Ne väittävät, ettei valtio luovu tuloistaan ja että jos se luopuisi, kasino ei saisi siitä mitään hyötyä.

| (38) | Kreikan viranomaiset väittävät, että pääsylippujen hintojen erossa on kyse ainoastaan hintojen sääntelystä, koska kaikista myydyistä pääsylipuista peritään samansuuruinen vero. |
| --- | --- |

(38)

Kreikan viranomaiset väittävät, että pääsylippujen hintojen erossa on kyse ainoastaan hintojen sääntelystä, koska kaikista myydyistä pääsylipuista peritään samansuuruinen vero.

| (39) | Kreikan viranomaisten mukaan pääsylippujen hinnoittelun ja valtiolle vaaditun suorituksen tarkoituksena ei ole tulojen hankkiminen valtiolle, vaan pienituloisten henkilöiden uhkapelaamisen rajoittaminen. Pääsymaksun perimisestä valtiolle koituvat tulot eivät muuta sen luonnetta valvontatoimenpiteenä. Näin ollen Kreikan viranomaiset katsovat, että vaatimus asiakkailta perittävästä tietynhintaisesta pääsymaksusta kasinoiden pelialueelle on hallinnollinen valvontatoimenpide, jolla asetetaan maksu, mutta tämä maksu ei ole veroluonteinen eikä sitä voida pitää verorasitteena, kuten Kreikan korkein hallinto-oikeus, Kreikan valtioneuvosto, on todennut tuomiossa nro 4027/1998 (42). |
| --- | --- |

(39)

Kreikan viranomaisten mukaan pääsylippujen hinnoittelun ja valtiolle vaaditun suorituksen tarkoituksena ei ole tulojen hankkiminen valtiolle, vaan pienituloisten henkilöiden uhkapelaamisen rajoittaminen. Pääsymaksun perimisestä valtiolle koituvat tulot eivät muuta sen luonnetta valvontatoimenpiteenä. Näin ollen Kreikan viranomaiset katsovat, että vaatimus asiakkailta perittävästä tietynhintaisesta pääsymaksusta kasinoiden pelialueelle on hallinnollinen valvontatoimenpide, jolla asetetaan maksu, mutta tämä maksu ei ole veroluonteinen eikä sitä voida pitää verorasitteena, kuten Kreikan korkein hallinto-oikeus, Kreikan valtioneuvosto, on todennut tuomiossa nro 4027/1998 (42).

| (40) | Eri kasinoiden hintaeroista Kreikka väittää, että kunkin kasinon taloudellinen ja sosiaalinen tilanne on erilainen eikä niitä voida verrata keskenään. Kreikan viranomaisten mukaan perittyjen maksujen välinen ero on perusteltu poliittisista syistä: viranomaiset väittävät erityisesti, että on perusteltua ja täysin johdonmukaista periä erisuuruista pääsymaksua sen mukaan, sijaitsevatko kasinot lähellä asutuskeskuksia vai maaseudulla. Maaseudulla asuu lähinnä maaseutuväestöä, jolla on useimmiten alhaisemmat tulot ja koulutustaso kuin kaupunkiväestöllä. Maaseutuväestöä on sen vuoksi kannustettava luopumaan uhkapeleistä enemmän kuin kaupunkien asukkaita. |
| --- | --- |

(40)

Eri kasinoiden hintaeroista Kreikka väittää, että kunkin kasinon taloudellinen ja sosiaalinen tilanne on erilainen eikä niitä voida verrata keskenään. Kreikan viranomaisten mukaan perittyjen maksujen välinen ero on perusteltu poliittisista syistä: viranomaiset väittävät erityisesti, että on perusteltua ja täysin johdonmukaista periä erisuuruista pääsymaksua sen mukaan, sijaitsevatko kasinot lähellä asutuskeskuksia vai maaseudulla. Maaseudulla asuu lähinnä maaseutuväestöä, jolla on useimmiten alhaisemmat tulot ja koulutustaso kuin kaupunkiväestöllä. Maaseutuväestöä on sen vuoksi kannustettava luopumaan uhkapeleistä enemmän kuin kaupunkien asukkaita.

| (41) | Kantelija Loutraki on huomauttanut, että kun Korfun kasino yksityistettiin vuonna 2010, pääsymaksun hinta nousi kuudesta eurosta 15 euroon, mikä Loutrakin mukaan on pikemminkin ristiriidassa yleiseen politiikkaan perustuvien väitteiden kanssa. Kreikan viranomaiset vastaavat, että Korfun saaren syrjäinen sijainti merkitsee sitä, ettei kyseinen kasino kilpaile muiden Kreikan kasinoiden kanssa, joten kilpailu ei voi vääristyä. Kreikan viranomaiset väittävät lisäksi, että pääsymaksun on ehdottomasti oltava luonteeltaan ennaltaehkäisevä Korfun saaren asukkaiden suojelemiseksi, koska kasinon toimintaedellytysten muututtua yksityistämisen jälkeen, sen aukioloajat eittämättä pidentyvät kohtalokkaasti ja sen toiminnan taso ja houkuttelevuus kasvavat. |
| --- | --- |

(41)

Kantelija Loutraki on huomauttanut, että kun Korfun kasino yksityistettiin vuonna 2010, pääsymaksun hinta nousi kuudesta eurosta 15 euroon, mikä Loutrakin mukaan on pikemminkin ristiriidassa yleiseen politiikkaan perustuvien väitteiden kanssa. Kreikan viranomaiset vastaavat, että Korfun saaren syrjäinen sijainti merkitsee sitä, ettei kyseinen kasino kilpaile muiden Kreikan kasinoiden kanssa, joten kilpailu ei voi vääristyä. Kreikan viranomaiset väittävät lisäksi, että pääsymaksun on ehdottomasti oltava luonteeltaan ennaltaehkäisevä Korfun saaren asukkaiden suojelemiseksi, koska kasinon toimintaedellytysten muututtua yksityistämisen jälkeen, sen aukioloajat eittämättä pidentyvät kohtalokkaasti ja sen toiminnan taso ja houkuttelevuus kasvavat.

| (42) | Vaikka alhaisempia pääsymaksuja periville kasinoille koituu hyötyä, koska ne houkuttelevat enemmän asiakkaita, Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès kiistävät näkemyksen, jonka mukaan tästä aiheutuisi väistämättä valtion tulojen menetyksiä. Niiden mukaan ei myöskään ole varmaa, että jos pääsymaksu olisi korkeampi, väitetyt tuensaajat tuottaisivat enemmän tuloja valtiolle, joten väitetty tulojen menetys on hypoteettinen. Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès väittävät, että alhaisemman maksun perimisestä hyötyy asiakas ja että kasinolle jäävä osuus pääsylipun hinnasta on suurempi niissä kasinoissa, jotka perivät 15 euron suuruista pääsymaksua, mistä hyötyvät kalliimmat kasinot. |
| --- | --- |

(42)

Vaikka alhaisempia pääsymaksuja periville kasinoille koituu hyötyä, koska ne houkuttelevat enemmän asiakkaita, Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès kiistävät näkemyksen, jonka mukaan tästä aiheutuisi väistämättä valtion tulojen menetyksiä. Niiden mukaan ei myöskään ole varmaa, että jos pääsymaksu olisi korkeampi, väitetyt tuensaajat tuottaisivat enemmän tuloja valtiolle, joten väitetty tulojen menetys on hypoteettinen. Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès väittävät, että alhaisemman maksun perimisestä hyötyy asiakas ja että kasinolle jäävä osuus pääsylipun hinnasta on suurempi niissä kasinoissa, jotka perivät 15 euron suuruista pääsymaksua, mistä hyötyvät kalliimmat kasinot.

| (43) | Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès väittävät, ettei toimenpide vaikuta kilpailuun tai kaupankäyntiin, koska kukin kasino palvelee paikallisilla markkinoilla. Ne kiistävät kilpailun mahdollisuuden muiden uhkapelimuotojen kanssa, mitä aloittamispäätöksessä väitetään, ja korostavat, että Internetissä pelaaminen on kielletty Kreikassa. |
| --- | --- |

(43)

Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès väittävät, ettei toimenpide vaikuta kilpailuun tai kaupankäyntiin, koska kukin kasino palvelee paikallisilla markkinoilla. Ne kiistävät kilpailun mahdollisuuden muiden uhkapelimuotojen kanssa, mitä aloittamispäätöksessä väitetään, ja korostavat, että Internetissä pelaaminen on kielletty Kreikassa.

| (44) | Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès väittävät, että vaikka myönnettäisiin, että alennettu kuuden euron pääsymaksu olisi voinut vaikuttaa tai voisi vaikuttaa ulkomaisen yrityksen päätökseen investoida Kreikan kasinoon, kyseinen ulkomainen yritys voisi aina käyttää hyväkseen asetusta nro 2687/1953, kuten Hyatt Regency Xenodocheiaki kai Touristiki (Thessaloniki) AE teki Thessalonikin kasinon suhteen. |
| --- | --- |

(44)

Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès väittävät, että vaikka myönnettäisiin, että alennettu kuuden euron pääsymaksu olisi voinut vaikuttaa tai voisi vaikuttaa ulkomaisen yrityksen päätökseen investoida Kreikan kasinoon, kyseinen ulkomainen yritys voisi aina käyttää hyväkseen asetusta nro 2687/1953, kuten Hyatt Regency Xenodocheiaki kai Touristiki (Thessaloniki) AE teki Thessalonikin kasinon suhteen.

| (45) | Kantelija väittää, että tuensaajat voivat olla perimättä pääsymaksuja mutta 80 prosentin suuruinen vero on kuitenkin maksettava, mikä kantelijan mielestä osoittaa hyvin selvästi tuen olevan valtiontukea. Kreikan viranomaiset vastaavat, että käytäntö on poikkeuksellinen, sillä kasinot käyttävät tätä mahdollisuutta tarjotakseen vapaalipun lähinnä erityisen tärkeille asiakkailleen tai kuuluisuuksille, ja että käytäntö noudattaa verolakia (nro 2238/1994), koska 80 prosentin suoritusta lipun hinnasta valtiolle yrityksen omista varoista ei hyväksytä tuotannolliseksi menoksi eikä sitä voida vähentää yrityksen tuloista, joten tätä käytäntöä soveltavan yrityksen verorasite on kohtalainen. |
| --- | --- |

(45)

Kantelija väittää, että tuensaajat voivat olla perimättä pääsymaksuja mutta 80 prosentin suuruinen vero on kuitenkin maksettava, mikä kantelijan mielestä osoittaa hyvin selvästi tuen olevan valtiontukea. Kreikan viranomaiset vastaavat, että käytäntö on poikkeuksellinen, sillä kasinot käyttävät tätä mahdollisuutta tarjotakseen vapaalipun lähinnä erityisen tärkeille asiakkailleen tai kuuluisuuksille, ja että käytäntö noudattaa verolakia (nro 2238/1994), koska 80 prosentin suoritusta lipun hinnasta valtiolle yrityksen omista varoista ei hyväksytä tuotannolliseksi menoksi eikä sitä voida vähentää yrityksen tuloista, joten tätä käytäntöä soveltavan yrityksen verorasite on kohtalainen.

| (46) | Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès kiinnittävät lisäksi komission huomiota kasinoiden välisiin eroihin vero- ja sääntelytoimenpiteiden soveltamisessa. Niiden mukaan nämä erot suosivat kantelijaa, Loutrakia, ja tasapainottavat tuensaajien alhaisemman pääsymaksun soveltamisesta saamia etuja. Jokainen kasino maksaa valtiolle tietyn osuuden vuotuisesta bruttovoitostaan, mutta Loutraki maksaa lain mukaan alhaisemman osuuden kuin muut. Komissio haluaa korostaa, että vaikka tällaisia Kreikan viranomaisten ja Mont Parnèsin esiin tuomia muita toimenpiteitä olisi olemassa, ne voivat muodostaa erillisen tukitoimenpiteen Loutrakin hyväksi sillä edellytyksellä, että kaikki asiaan sovellettavan EU:n valtiontukisäännöstön edellytykset täyttyvät. Joka tapauksessa ne eivät sisälly tämän päätöksen kohteena olevaan toimenpiteeseen eivätkä ne kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(46)

Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès kiinnittävät lisäksi komission huomiota kasinoiden välisiin eroihin vero- ja sääntelytoimenpiteiden soveltamisessa. Niiden mukaan nämä erot suosivat kantelijaa, Loutrakia, ja tasapainottavat tuensaajien alhaisemman pääsymaksun soveltamisesta saamia etuja. Jokainen kasino maksaa valtiolle tietyn osuuden vuotuisesta bruttovoitostaan, mutta Loutraki maksaa lain mukaan alhaisemman osuuden kuin muut. Komissio haluaa korostaa, että vaikka tällaisia Kreikan viranomaisten ja Mont Parnèsin esiin tuomia muita toimenpiteitä olisi olemassa, ne voivat muodostaa erillisen tukitoimenpiteen Loutrakin hyväksi sillä edellytyksellä, että kaikki asiaan sovellettavan EU:n valtiontukisäännöstön edellytykset täyttyvät. Joka tapauksessa ne eivät sisälly tämän päätöksen kohteena olevaan toimenpiteeseen eivätkä ne kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan.

| (47) | Kreikka on todennut harkitsevansa mahdollisuutta muuttaa kasinoiden hinnoittelupolitiikkaansa poistaakseen niiden välillä vallitsevan syrjinnän. Kreikka ei kuitenkaan toistaiseksi ole ilmoittanut komissiolle tällaisen muutoksen toteuttamisesta. |
| --- | --- |

(47)

Kreikka on todennut harkitsevansa mahdollisuutta muuttaa kasinoiden hinnoittelupolitiikkaansa poistaakseen niiden välillä vallitsevan syrjinnän. Kreikka ei kuitenkaan toistaiseksi ole ilmoittanut komissiolle tällaisen muutoksen toteuttamisesta.

| (48) | Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès eivät ole toimittaneet huomautuksia minkään tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille ja sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

(48)

Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès eivät ole toimittaneet huomautuksia minkään tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille ja sääntöjenmukaisuudesta.

IV.1.2   Tuen määrän toteaminen ja takaisinperintä

| (49) | Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès väittävät, että vaikka tämän päätöksen kohteena oleva toimenpide todettaisiin sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi valtiontueksi, tuen takaisinperintä olisi ristiriidassa kahden periaatteen kanssa.






  — | Se olisi ristiriidassa kansalaisen kohtuullisten odotusten periaatteen kanssa. Kasinoiden pääsymaksut ja erityisesti kysymys siitä, missä määrin pääsymaksu voisi koitua taloudelliseksi rasitteeksi kasinoille, saatettiin valtioneuvoston käsiteltäväksi noin 15 vuotta sitten (43). Valtioneuvosto lausui kansallisen lain nojalla, että pääsymaksu ei ollut veroluonteinen maksu, mikä osoitti epäsuorasti, ettei kyseessä ollut kasinoille koituva taloudellinen rasite. Tuensaajina olevat kasinot voivat näin ollen kohtuudella toimia sen olettamuksen mukaan, ettei kyseessä voinut olla pääsymaksujen hintojen eroihin perustuva valtiontuki, koska hintojen ei kansallisen lain nojalla katsottu koituvan rasitteeksi. |
| --- | --- | --- |

(49)

Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès väittävät, että vaikka tämän päätöksen kohteena oleva toimenpide todettaisiin sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi valtiontueksi, tuen takaisinperintä olisi ristiriidassa kahden periaatteen kanssa.

—

Se olisi ristiriidassa kansalaisen kohtuullisten odotusten periaatteen kanssa. Kasinoiden pääsymaksut ja erityisesti kysymys siitä, missä määrin pääsymaksu voisi koitua taloudelliseksi rasitteeksi kasinoille, saatettiin valtioneuvoston käsiteltäväksi noin 15 vuotta sitten (43). Valtioneuvosto lausui kansallisen lain nojalla, että pääsymaksu ei ollut veroluonteinen maksu, mikä osoitti epäsuorasti, ettei kyseessä ollut kasinoille koituva taloudellinen rasite. Tuensaajina olevat kasinot voivat näin ollen kohtuudella toimia sen olettamuksen mukaan, ettei kyseessä voinut olla pääsymaksujen hintojen eroihin perustuva valtiontuki, koska hintojen ei kansallisen lain nojalla katsottu koituvan rasitteeksi.

| — | Se olisi ristiriidassa periaatteen kanssa, jonka mukaan oikeutta ei saa käyttää väärin. Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès väittävät, että koska Loutraki esitti kantelun komissiolle vasta 15 vuotta sen jälkeen, kun kiistanalainen toimenpide oli vahvistettu (vuonna 1995), se käytti väärin oikeuttaan vedota komissioon puolustaakseen etujaan ja oikeuksiaan SEUT-sopimuksen valtiontukea koskevien sääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

—

Se olisi ristiriidassa periaatteen kanssa, jonka mukaan oikeutta ei saa käyttää väärin. Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès väittävät, että koska Loutraki esitti kantelun komissiolle vasta 15 vuotta sen jälkeen, kun kiistanalainen toimenpide oli vahvistettu (vuonna 1995), se käytti väärin oikeuttaan vedota komissioon puolustaakseen etujaan ja oikeuksiaan SEUT-sopimuksen valtiontukea koskevien sääntöjen perusteella.

| (50) | Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès kiistävät takaisin perittävän määrän laskennassa Loutrakin ehdottaman laskutavan (jonka mukaan korkeampia ja alhaisempia maksuja asiakkailtaan perivien kasinoiden maksaman veron ero kerrottaisiin tuensaajina olevissa kasinoissa käyneiden asiakkaiden määrällä). Niiden mukaan tämä laskutapa on virheellinen ja mielivaltainen, sillä ei ole varmaa, että suurempaa pääsymaksua perineillä väitetyillä tuensaajilla Mont Parnèsin, Thessalonikin ja Korfun (44) kasinoilla olisi ollut sama asiakaskunta. |
| --- | --- |

(50)

Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès kiistävät takaisin perittävän määrän laskennassa Loutrakin ehdottaman laskutavan (jonka mukaan korkeampia ja alhaisempia maksuja asiakkailtaan perivien kasinoiden maksaman veron ero kerrottaisiin tuensaajina olevissa kasinoissa käyneiden asiakkaiden määrällä). Niiden mukaan tämä laskutapa on virheellinen ja mielivaltainen, sillä ei ole varmaa, että suurempaa pääsymaksua perineillä väitetyillä tuensaajilla Mont Parnèsin, Thessalonikin ja Korfun (44) kasinoilla olisi ollut sama asiakaskunta.

IV.2   Loutrakin huomautukset

| (51) | Loutraki väittää, että kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut toimenpiteet ovat verosyrjintää tiettyjen kasinoiden hyväksi, koska yhdenmukaista 80 prosentin veroa, joka on suoritettava valtiolle kasinoiden pääsymaksuista, sovelletaan eri veroperustein, toisin sanoen valtion vahvistamilta kahdelta eri pääsymaksulta. Tuensaajina olevien kasinoiden pääsymaksu on merkittävästi alhaisempi kuin muiden kasinoiden vastaavat pääsymaksut (kuusi euroa 15 euron sijaan), mikä tarkoittaa tulonmenetystä valtiolle, ja koska se vääristää kilpailua, se on valtiontukea. |
| --- | --- |

(51)

Loutraki väittää, että kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut toimenpiteet ovat verosyrjintää tiettyjen kasinoiden hyväksi, koska yhdenmukaista 80 prosentin veroa, joka on suoritettava valtiolle kasinoiden pääsymaksuista, sovelletaan eri veroperustein, toisin sanoen valtion vahvistamilta kahdelta eri pääsymaksulta. Tuensaajina olevien kasinoiden pääsymaksu on merkittävästi alhaisempi kuin muiden kasinoiden vastaavat pääsymaksut (kuusi euroa 15 euron sijaan), mikä tarkoittaa tulonmenetystä valtiolle, ja koska se vääristää kilpailua, se on valtiontukea.

| (52) | Loutraki väittää lisäksi, ettei toimenpide ole objektiivisesti perusteltu, koska alhaisemman pääsymaksun määrääminen tuensaajina oleville kasinoille on itse asiassa ristiriidassa sosiaalisen tavoitteen kanssa ja kasinoiden pääsymaksun määräämisen perustelujen ja ominaisuuksien kanssa, mitä käsiteltiin valtioneuvoston tuomiossa nro 4027/1998. Loutrakin mukaan ei ole kohtuullista väittää, että hallinnollinen valvonta ja sosiaalinen suojelu saavutettaisiin perimällä erisuuruisia pääsymaksuja: Mont Parnèsin kasinolla, joka on vain noin 20 kilometrin päässä Ateenan keskustasta, sisäänpääsy maksaa kuusi euroa, kun taas Loutrakin kasinolla, joka on noin 85 kilometrin päässä Ateenan keskustasta, sisäänpääsy maksaa 15 euroa. Thessalonikin kasinolla, joka on vain noin kahdeksan kilometrin päässä Thessalonikin keskustasta, sisäänpääsy maksaa kuusi euroa, ja Chalkidikin kasinolla, joka on noin 120 kilometrin päässä Thessalonikin keskustasta, sisäänpääsy maksaa 15 euroa. |
| --- | --- |

(52)

Loutraki väittää lisäksi, ettei toimenpide ole objektiivisesti perusteltu, koska alhaisemman pääsymaksun määrääminen tuensaajina oleville kasinoille on itse asiassa ristiriidassa sosiaalisen tavoitteen kanssa ja kasinoiden pääsymaksun määräämisen perustelujen ja ominaisuuksien kanssa, mitä käsiteltiin valtioneuvoston tuomiossa nro 4027/1998. Loutrakin mukaan ei ole kohtuullista väittää, että hallinnollinen valvonta ja sosiaalinen suojelu saavutettaisiin perimällä erisuuruisia pääsymaksuja: Mont Parnèsin kasinolla, joka on vain noin 20 kilometrin päässä Ateenan keskustasta, sisäänpääsy maksaa kuusi euroa, kun taas Loutrakin kasinolla, joka on noin 85 kilometrin päässä Ateenan keskustasta, sisäänpääsy maksaa 15 euroa. Thessalonikin kasinolla, joka on vain noin kahdeksan kilometrin päässä Thessalonikin keskustasta, sisäänpääsy maksaa kuusi euroa, ja Chalkidikin kasinolla, joka on noin 120 kilometrin päässä Thessalonikin keskustasta, sisäänpääsy maksaa 15 euroa.

| (53) | Loutraki huomauttaa, että Kreikka on aikaisemmin väittänyt, että kuuden euron alhaisemman pääsymaksun perusteena on kunkin tuensaajana olevan kasinon erityinen tilanne, joka liittyy lähinnä niiden maantieteelliseen sijaintiin (jonka määrittävät tietyt taloudelliset, sosiaaliset, väestölliset ja muut erityispiirteet), mutta kun Korfun kasino yksityistettiin elokuussa 2010, se alkoi periä 15 euron suuruista pääsymaksua. Minkäänlaista selitystä ei ole annettu sille, miksi tämä erityinen tilanne ei enää pätenyt. |
| --- | --- |

(53)

Loutraki huomauttaa, että Kreikka on aikaisemmin väittänyt, että kuuden euron alhaisemman pääsymaksun perusteena on kunkin tuensaajana olevan kasinon erityinen tilanne, joka liittyy lähinnä niiden maantieteelliseen sijaintiin (jonka määrittävät tietyt taloudelliset, sosiaaliset, väestölliset ja muut erityispiirteet), mutta kun Korfun kasino yksityistettiin elokuussa 2010, se alkoi periä 15 euron suuruista pääsymaksua. Minkäänlaista selitystä ei ole annettu sille, miksi tämä erityinen tilanne ei enää pätenyt.

| (54) | Loutraki katsoo edelleen, että takaisin perittävän määrän suuruus on asiakaskohtaisen veron ero kerrottuna tuensaajina olevissa kasinoissa käyneiden asiakkaiden määrällä. |
| --- | --- |

(54)

Loutraki katsoo edelleen, että takaisin perittävän määrän suuruus on asiakaskohtaisen veron ero kerrottuna tuensaajina olevissa kasinoissa käyneiden asiakkaiden määrällä.

| (55) | Kreikan ja Mont Parnèsin esiin tuomista erillisistä toimenpiteistä, jotka niiden mukaan suosivat Loutrakia ja joista tärkein on väite, jonka mukaan Loutraki maksaa valtiolle alhaisempaa osuutta vuotuisesta bruttovoitostaan kuin muut kasinot, Loutraki väittää, että se on maksanut käytännössä saman määrän kuin sen kilpailijat viranomaisten kanssa tehdyn erillisen sopimuksen perusteella. |
| --- | --- |

(55)

Kreikan ja Mont Parnèsin esiin tuomista erillisistä toimenpiteistä, jotka niiden mukaan suosivat Loutrakia ja joista tärkein on väite, jonka mukaan Loutraki maksaa valtiolle alhaisempaa osuutta vuotuisesta bruttovoitostaan kuin muut kasinot, Loutraki väittää, että se on maksanut käytännössä saman määrän kuin sen kilpailijat viranomaisten kanssa tehdyn erillisen sopimuksen perusteella.

V   TUEN ARVIOINTI

| (56) | Arvioitavana oleva toimenpide on verosyrjintä tiettyjen kasinoiden hyväksi, jota Kreikan viranomaiset ovat toteuttaneet soveltaen samanaikaisesti useita säännöksiä ja määräyksiä (45), joilla on vahvistettu yhdenmukainen 80 prosentin vero kasinoiden pääsymaksuista ja erisuuruiset lakisääteiset pääsymaksut julkisessa omistuksessa ja yksityisessä omistuksessa oleville kasinoille, toisin sanoen kuusi euroa julkisessa omistuksessa oleville kasinoille ja 15 euroa yksityisessä omistuksessa oleville kasinoille, minkä vuoksi yksityiset kasinot ovat joutuneet epäedulliseen kilpailuasemaan (46). |
| --- | --- |

(56)

Arvioitavana oleva toimenpide on verosyrjintä tiettyjen kasinoiden hyväksi, jota Kreikan viranomaiset ovat toteuttaneet soveltaen samanaikaisesti useita säännöksiä ja määräyksiä (45), joilla on vahvistettu yhdenmukainen 80 prosentin vero kasinoiden pääsymaksuista ja erisuuruiset lakisääteiset pääsymaksut julkisessa omistuksessa ja yksityisessä omistuksessa oleville kasinoille, toisin sanoen kuusi euroa julkisessa omistuksessa oleville kasinoille ja 15 euroa yksityisessä omistuksessa oleville kasinoille, minkä vuoksi yksityiset kasinot ovat joutuneet epäedulliseen kilpailuasemaan (46).

V.1   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo

| (57) | Varmistaakseen, onko toimenpide Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (SEUT) tarkoitettua valtiontukea, komission on arvioitava, täyttääkö se kyseisen sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(57)

Varmistaakseen, onko toimenpide Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (SEUT) tarkoitettua valtiontukea, komission on arvioitava, täyttääkö se kyseisen sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”

| (58) | Näin ollen komissio arvioi, täyttääkö kiistanalainen toimenpide kaikki vaaditut neljä edellytystä ollakseen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(58)

Näin ollen komissio arvioi, täyttääkö kiistanalainen toimenpide kaikki vaaditut neljä edellytystä ollakseen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

V.1.1   Myönnetty etu

| (59) | Ollakseen valtiontukea toimenpiteestä on koiduttava tuensaajille etua, joka vapauttaa ne maksuista, jotka niiden yleensä olisi maksettava omasta budjetistaan. |
| --- | --- |

(59)

Ollakseen valtiontukea toimenpiteestä on koiduttava tuensaajille etua, joka vapauttaa ne maksuista, jotka niiden yleensä olisi maksettava omasta budjetistaan.

| (60) | Kreikan viranomaiset ovat väittäneet, että toimenpide ei kuulu valtiontukea koskevien sääntöjen soveltamisalaan, koska Kreikassa toimivien kasinoiden valtiolle suoritettava osuus on yhdenmukaisesti 80 prosenttia kustakin pääsymaksusta, kun taas erilainen hintapolitiikka perustuu vuosina 1994 ja 1995 annettuun lainsäädäntöön, jolla vahvistettiin lain nro 2206/1994 nojalla toimiluvan saaneille kasinoille 15 euron suuruinen pääsymaksu. |
| --- | --- |

(60)

Kreikan viranomaiset ovat väittäneet, että toimenpide ei kuulu valtiontukea koskevien sääntöjen soveltamisalaan, koska Kreikassa toimivien kasinoiden valtiolle suoritettava osuus on yhdenmukaisesti 80 prosenttia kustakin pääsymaksusta, kun taas erilainen hintapolitiikka perustuu vuosina 1994 ja 1995 annettuun lainsäädäntöön, jolla vahvistettiin lain nro 2206/1994 nojalla toimiluvan saaneille kasinoille 15 euron suuruinen pääsymaksu.

| (61) | Kreikan viranomaiset väittävät myös, että pääsymaksu on vain hallinnollinen valvontatoimenpide eikä se ole veroluonteinen, koska valtioneuvoston tuomion nro 4025/1998 mukaan kasinoiden pääsymaksun vahvistaminen on luonteeltaan sosiaalinen toimenpide eikä verotuksellinen toimenpide. |
| --- | --- |

(61)

Kreikan viranomaiset väittävät myös, että pääsymaksu on vain hallinnollinen valvontatoimenpide eikä se ole veroluonteinen, koska valtioneuvoston tuomion nro 4025/1998 mukaan kasinoiden pääsymaksun vahvistaminen on luonteeltaan sosiaalinen toimenpide eikä verotuksellinen toimenpide.

| (62) | On syytä korostaa, että hintojen vahvistamista lailla nro 2206/1994 tuskin voidaan kuvata tyypilliseksi hintapoliittiseksi toimenpiteeksi, koska kaikki kasinot voivat vapaasti päättää periä asiakkailtaan alhaisempaa pääsymaksua ja jopa olla perimättä pääsymaksua lainkaan. Tosin niiden on joka tapauksessa maksettava valtiolle 80 prosenttia jokaisesta pääsylipuista, riippumatta siitä, peritäänkö niistä asiakkailta maksu. |
| --- | --- |

(62)

On syytä korostaa, että hintojen vahvistamista lailla nro 2206/1994 tuskin voidaan kuvata tyypilliseksi hintapoliittiseksi toimenpiteeksi, koska kaikki kasinot voivat vapaasti päättää periä asiakkailtaan alhaisempaa pääsymaksua ja jopa olla perimättä pääsymaksua lainkaan. Tosin niiden on joka tapauksessa maksettava valtiolle 80 prosenttia jokaisesta pääsylipuista, riippumatta siitä, peritäänkö niistä asiakkailta maksu.

| (63) | EU:n valtiontukisääntöjä sovellettaessa on joka tapauksessa merkityksetöntä, onko arvioitavana oleva toimenpide veroluonteinen vai hinnoittelutoimenpide, sillä SEUT-sopimuksen 107 artiklaa sovelletaan tukeen, joka ”muodossa tai toisessa” suosii jotakin yritystä. Vaikka toimenpiteen ensisijaisena tarkoituksena ei ole tuottaa verotuloja, se ei kuitenkaan riitä estämään sen luonnehtimista valtiontueksi. |
| --- | --- |

(63)

EU:n valtiontukisääntöjä sovellettaessa on joka tapauksessa merkityksetöntä, onko arvioitavana oleva toimenpide veroluonteinen vai hinnoittelutoimenpide, sillä SEUT-sopimuksen 107 artiklaa sovelletaan tukeen, joka ”muodossa tai toisessa” suosii jotakin yritystä. Vaikka toimenpiteen ensisijaisena tarkoituksena ei ole tuottaa verotuloja, se ei kuitenkaan riitä estämään sen luonnehtimista valtiontueksi.

| (64) | Vaikka myönnettäisiin, että kasinoille vahvistetulla pääsymaksulla voi olla sosiaalinen tavoite, sitä, onko kyseessä valtiontukeen verrattava etu, on arvioitava sillä perusteella, miten se vaikuttaa yksittäisiin yrityksiin, jotta voitaisiin määrittää, tuottavatko kyseiset yritykset vähemmän tuloja valtiolle. Kun otetaan huomioon, että yksittäisille kasinoille on myönnetty poikkeus yleisestä 15 euron pääsymaksusta ja erityisesti että kyseisille kasinoille vahvistetusta alhaisemmasta pääsymaksusta on (periaatteessa) suoritettava valtiolle 80 prosentin vero, kyseessä on näille kasinoille myönnetty etu. |
| --- | --- |

(64)

Vaikka myönnettäisiin, että kasinoille vahvistetulla pääsymaksulla voi olla sosiaalinen tavoite, sitä, onko kyseessä valtiontukeen verrattava etu, on arvioitava sillä perusteella, miten se vaikuttaa yksittäisiin yrityksiin, jotta voitaisiin määrittää, tuottavatko kyseiset yritykset vähemmän tuloja valtiolle. Kun otetaan huomioon, että yksittäisille kasinoille on myönnetty poikkeus yleisestä 15 euron pääsymaksusta ja erityisesti että kyseisille kasinoille vahvistetusta alhaisemmasta pääsymaksusta on (periaatteessa) suoritettava valtiolle 80 prosentin vero, kyseessä on näille kasinoille myönnetty etu.

| (65) | Komissio tunnustaa jäsenvaltioiden oikeuden määritellä toimenpide veroluonteiseksi tai muuksi toimenpiteeksi kansallisen lainsäädäntönsä nojalla. Komission arvioinnin tarkoituksena ei mitenkään ole tulkita kansallista lakia. Arvioitavana olevan toimenpiteen vaikutuksena on, että se mahdollistaa jatkuvan 80 prosentin maksun suorittamisen valtiolle kustakin kasinolla toimitetusta pääsylipusta. Komissio panee lisäksi merkille, että kansallisen lain mukaan (erityisesti lain nro 2206/1994 ja vuonna 1995 tehdyn ministeriön päätöksen mukaan), suoritettavat määrät on tallennettava asianomaiseen tuloverotoimistoon (47). Koska kansallisessa laissa luonnehdittuun toimenpiteeseen ei ole puututtu, komissio huomauttaa, että toimenpiteellä on veroluonteisen toimenpiteen kaltaisia vaikutuksia. Näin ollen tässä päätöksessä ja EU:n valtiontukilainsäädännön mukaisessa arvioinnissa komissio tarkoittaa ’toimenpiteellä’ verotoimenpidettä, veroa tai verotusta. |
| --- | --- |

(65)

Komissio tunnustaa jäsenvaltioiden oikeuden määritellä toimenpide veroluonteiseksi tai muuksi toimenpiteeksi kansallisen lainsäädäntönsä nojalla. Komission arvioinnin tarkoituksena ei mitenkään ole tulkita kansallista lakia. Arvioitavana olevan toimenpiteen vaikutuksena on, että se mahdollistaa jatkuvan 80 prosentin maksun suorittamisen valtiolle kustakin kasinolla toimitetusta pääsylipusta. Komissio panee lisäksi merkille, että kansallisen lain mukaan (erityisesti lain nro 2206/1994 ja vuonna 1995 tehdyn ministeriön päätöksen mukaan), suoritettavat määrät on tallennettava asianomaiseen tuloverotoimistoon (47). Koska kansallisessa laissa luonnehdittuun toimenpiteeseen ei ole puututtu, komissio huomauttaa, että toimenpiteellä on veroluonteisen toimenpiteen kaltaisia vaikutuksia. Näin ollen tässä päätöksessä ja EU:n valtiontukilainsäädännön mukaisessa arvioinnissa komissio tarkoittaa ’toimenpiteellä’ verotoimenpidettä, veroa tai verotusta.

| (66) | Arvioitavana oleva toimenpide, jonka mukaan erisuuruisiin lakisääteisiin pääsymaksuihin sovellettu yhdenmukainen vero on aiheuttanut verosyrjintää, asettaa valtion omistamat kasinot Kreikassa edulliseen asemaan yksityisomistuksessa oleviin kasinoihin verrattuna. Näiden kahden valtion toimen vuoksi yksityisten kasinoiden on maksettava valtiolle 12 euron vero kunkin asiakkaan pääsymaksusta (toisin sanoen 80 prosenttia 15 eurosta), valtion omistamat kasinot maksavat veroa vain 4,80 euroa (80 prosenttia kuudesta eurosta) (48). |
| --- | --- |

(66)

Arvioitavana oleva toimenpide, jonka mukaan erisuuruisiin lakisääteisiin pääsymaksuihin sovellettu yhdenmukainen vero on aiheuttanut verosyrjintää, asettaa valtion omistamat kasinot Kreikassa edulliseen asemaan yksityisomistuksessa oleviin kasinoihin verrattuna. Näiden kahden valtion toimen vuoksi yksityisten kasinoiden on maksettava valtiolle 12 euron vero kunkin asiakkaan pääsymaksusta (toisin sanoen 80 prosenttia 15 eurosta), valtion omistamat kasinot maksavat veroa vain 4,80 euroa (80 prosenttia kuudesta eurosta) (48).

| (67) | Tällä toimenpiteellä Kreikan valtio vapauttaa julkiset kasinot rasitteesta, joka niille muuten koituisi, jos verotus ei olisi syrjivää eikä vaikuttaisi kilpailuun. Kreikassa on periaatteessa perustettu verotus, joka ei syrji eikä vaikuta kilpailuun, kasinoiden perustamisesta, organisaatiosta, toiminnasta ja valvonnasta annetulla lailla nro 2206/1994, jossa pääsymaksuksi on vahvistettu 15 euroa ja valtiolle suoritettavaksi veroksi 80 prosenttia tästä maksusta. Kreikan valtio ei kuitenkaan ole soveltanut julkisiin kasinoihin (eikä Thessalonikin kasinoon, jota kohdellaan samoin kuin julkisia kasinoita) tätä verotusjärjestelmää, joka ei ole syrjivä eikä vaikuta kilpailuun. Sen sijaan Kreikan valtio on antanut näille mahdollisuuden maksaa 4,80 euron suuruista veroa pääsymaksusta. Näin ollen Kreikan valtio on suosinut kyseisiä yrityksiä. Nämä kasinot ovat maksaneet kokonaistuloistaan alhaisempaa veroa asiakasta kohden. Kokonaistuloihin kuuluvat yksinomaan pääsymaksuista kertyneiden tulojen lisäksi muista tulolähteistä, kuten uhkapelistä, majoituksesta, baari- ja ravintolapalveluista, ohjelmaesityksistä jne. koituvat tulot. |
| --- | --- |

(67)

Tällä toimenpiteellä Kreikan valtio vapauttaa julkiset kasinot rasitteesta, joka niille muuten koituisi, jos verotus ei olisi syrjivää eikä vaikuttaisi kilpailuun. Kreikassa on periaatteessa perustettu verotus, joka ei syrji eikä vaikuta kilpailuun, kasinoiden perustamisesta, organisaatiosta, toiminnasta ja valvonnasta annetulla lailla nro 2206/1994, jossa pääsymaksuksi on vahvistettu 15 euroa ja valtiolle suoritettavaksi veroksi 80 prosenttia tästä maksusta. Kreikan valtio ei kuitenkaan ole soveltanut julkisiin kasinoihin (eikä Thessalonikin kasinoon, jota kohdellaan samoin kuin julkisia kasinoita) tätä verotusjärjestelmää, joka ei ole syrjivä eikä vaikuta kilpailuun. Sen sijaan Kreikan valtio on antanut näille mahdollisuuden maksaa 4,80 euron suuruista veroa pääsymaksusta. Näin ollen Kreikan valtio on suosinut kyseisiä yrityksiä. Nämä kasinot ovat maksaneet kokonaistuloistaan alhaisempaa veroa asiakasta kohden. Kokonaistuloihin kuuluvat yksinomaan pääsymaksuista kertyneiden tulojen lisäksi muista tulolähteistä, kuten uhkapelistä, majoituksesta, baari- ja ravintolapalveluista, ohjelmaesityksistä jne. koituvat tulot.

| (68) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tuen käsitteellä ei tarkoiteta ainoastaan positiivisia suorituksia vaan myös toimenpiteitä, jotka eivät ole avustuksia sanan suppeassa merkityksessä mutta jotka eri tavoin alentavat yritysten vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia ja ovat siten sekä luonteeltaan että vaikutuksiltaan avustusten kaltaisia (49). Tällaista etua voidaan myöntää alentamalla monin tavoin yrityksen verotusta, myös alentamalla sen verokantaa. |
| --- | --- |

(68)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tuen käsitteellä ei tarkoiteta ainoastaan positiivisia suorituksia vaan myös toimenpiteitä, jotka eivät ole avustuksia sanan suppeassa merkityksessä mutta jotka eri tavoin alentavat yritysten vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia ja ovat siten sekä luonteeltaan että vaikutuksiltaan avustusten kaltaisia (49). Tällaista etua voidaan myöntää alentamalla monin tavoin yrityksen verotusta, myös alentamalla sen verokantaa.

| (69) | Nyt arvioitavana olevassa tapauksessa Korfun, Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinot (ja vuoteen 1999 saakka myös Rhodoksen kasino) (50) saivat verokannan alentamisen kaltaista etua, koska, kuten edellä on esitetty, näihin kasinoihin sovelletaan erityisiä säännöksiä, joiden mukaan niiden jokaisesta sisäänpääsystä maksama vero on vahvistettu alhaisemmaksi kuin muilta kasinoilta perittävä vero. |
| --- | --- |

(69)

Nyt arvioitavana olevassa tapauksessa Korfun, Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinot (ja vuoteen 1999 saakka myös Rhodoksen kasino) (50) saivat verokannan alentamisen kaltaista etua, koska, kuten edellä on esitetty, näihin kasinoihin sovelletaan erityisiä säännöksiä, joiden mukaan niiden jokaisesta sisäänpääsystä maksama vero on vahvistettu alhaisemmaksi kuin muilta kasinoilta perittävä vero.

| (70) | Kreikan viranomaiset ovat huomauttaneet, että alhaisemman verorasitteen välittömänä edunsaajana on asiakas. Vaikka voitaisiin väittää, että myös asiakkaat hyötyvät pääsymaksuun sovellettavasta alhaisemmasta verosta maksaessaan pääsylipustaan alhaisemman hinnan, se ei kuitenkaan poista toimenpiteestä kyseisille yrityksille, tässä tapauksessa tuensaajina oleville kasinoille, koituvaa etua, sillä ne maksavat alhaisempaa veroa jokaista asiakasta kohden. |
| --- | --- |

(70)

Kreikan viranomaiset ovat huomauttaneet, että alhaisemman verorasitteen välittömänä edunsaajana on asiakas. Vaikka voitaisiin väittää, että myös asiakkaat hyötyvät pääsymaksuun sovellettavasta alhaisemmasta verosta maksaessaan pääsylipustaan alhaisemman hinnan, se ei kuitenkaan poista toimenpiteestä kyseisille yrityksille, tässä tapauksessa tuensaajina oleville kasinoille, koituvaa etua, sillä ne maksavat alhaisempaa veroa jokaista asiakasta kohden.

| (71) | Verotusta koskeneessa oikeuskäytännössä on osoitettu, että kuluttajan nimellisesti maksamiin mutta palvelun tarjoajan keräämiin veroihin sovellettavat poikkeukset voivat mahdollisesti olla valtiontukea, samoin kuin kuluttajien muunlainen kannustaminen ostamaan tiettyjä tavaroita ja palveluja (51). |
| --- | --- |

(71)

Verotusta koskeneessa oikeuskäytännössä on osoitettu, että kuluttajan nimellisesti maksamiin mutta palvelun tarjoajan keräämiin veroihin sovellettavat poikkeukset voivat mahdollisesti olla valtiontukea, samoin kuin kuluttajien muunlainen kannustaminen ostamaan tiettyjä tavaroita ja palveluja (51).

| (72) | Aiemman käytännön mukaisesti komissio arvelee, että kuluttajaveroja koskevat alennukset ovat yrityksille maksettua valtiontukea, jos alennuksen edellytyksenä on tietyn yrityksen tarjoaman tietyn tavaran tai palvelun käyttö (52). Näin ollen väite, jonka mukaan asiakas on välitön edunsaaja, ei estä toimenpiteen toteamista valtiontueksi. |
| --- | --- |

(72)

Aiemman käytännön mukaisesti komissio arvelee, että kuluttajaveroja koskevat alennukset ovat yrityksille maksettua valtiontukea, jos alennuksen edellytyksenä on tietyn yrityksen tarjoaman tietyn tavaran tai palvelun käyttö (52). Näin ollen väite, jonka mukaan asiakas on välitön edunsaaja, ei estä toimenpiteen toteamista valtiontueksi.

| (73) | Lisäksi ottaen huomioon kasinoiden Kreikassa noudattamat kuluttajakauppakäytännöt, joissa luovutaan pääsymaksusta ja maksetaan valtiolle pääsymaksusta veroa (80 prosenttia lipun hinnan nimellisarvosta), julkisille kasinoille verosyrjinnästä koituva hyöty on vieläkin suurempi, koska asiakkaan pääsymaksu on huomattavasti korkeampi yksityisissä kasinoissa, joissa pääsymaksusta suoritettava vero on 12 euroa, kuin julkisissa kasinoissa, joissa liiketoiminnan kokonaistuloista maksettava vero on vain 4,80 euroa. |
| --- | --- |

(73)

Lisäksi ottaen huomioon kasinoiden Kreikassa noudattamat kuluttajakauppakäytännöt, joissa luovutaan pääsymaksusta ja maksetaan valtiolle pääsymaksusta veroa (80 prosenttia lipun hinnan nimellisarvosta), julkisille kasinoille verosyrjinnästä koituva hyöty on vieläkin suurempi, koska asiakkaan pääsymaksu on huomattavasti korkeampi yksityisissä kasinoissa, joissa pääsymaksusta suoritettava vero on 12 euroa, kuin julkisissa kasinoissa, joissa liiketoiminnan kokonaistuloista maksettava vero on vain 4,80 euroa.

| (74) | Kreikan viranomaiset väittävät, että käytäntö, jonka mukaan tuensaajina olevat kasinot myöntävät vapaalipun tiettyinä viikonpäivinä, on poikkeuksellinen. Siitä kuitenkin säädetään erityisesti kansallisessa lainsäädännössä (vuoden 1996 ministeriön päätös). Kreikka on väittänyt, että kyseinen käytäntö on varattu erityisen tärkeille henkilöille ja kuuluisuuksille, mutta komissiolla on näyttöä julkisesti saatavilla olevien tietojen muodossa, kuten sanomalehdissä ja internetissä julkaistut tiedotteet, joissa luvataan vapaalippuja. Tämän tiedon mukaan vapaa pääsy myönnetään kaikille asiakkaille tiettyinä viikonpäivinä viikoittain, ja se on asiakaskäytäntö (esimerkiksi Thessalonikin kasino mainostaa internetsivuillaan jatkuvaa vapaata pääsyä sunnuntaista torstaihin) (53). Tuensaajina olevissa kasinoissa vapaaliput eivät näytä olevan poikkeuksellisia. |
| --- | --- |

(74)

Kreikan viranomaiset väittävät, että käytäntö, jonka mukaan tuensaajina olevat kasinot myöntävät vapaalipun tiettyinä viikonpäivinä, on poikkeuksellinen. Siitä kuitenkin säädetään erityisesti kansallisessa lainsäädännössä (vuoden 1996 ministeriön päätös). Kreikka on väittänyt, että kyseinen käytäntö on varattu erityisen tärkeille henkilöille ja kuuluisuuksille, mutta komissiolla on näyttöä julkisesti saatavilla olevien tietojen muodossa, kuten sanomalehdissä ja internetissä julkaistut tiedotteet, joissa luvataan vapaalippuja. Tämän tiedon mukaan vapaa pääsy myönnetään kaikille asiakkaille tiettyinä viikonpäivinä viikoittain, ja se on asiakaskäytäntö (esimerkiksi Thessalonikin kasino mainostaa internetsivuillaan jatkuvaa vapaata pääsyä sunnuntaista torstaihin) (53). Tuensaajina olevissa kasinoissa vapaaliput eivät näytä olevan poikkeuksellisia.

| (75) | Kreikka on väittänyt, että kyseinen käytäntö on kansallisen verolain vastaista. Komissio korostaa, että lupa myöntää vapaalippuja on annettu nimenomaan kasinoita koskevassa kansallisessa laissa ja että tuensaajina olevat kasinot selvästi käyttävät sitä. |
| --- | --- |

(75)

Kreikka on väittänyt, että kyseinen käytäntö on kansallisen verolain vastaista. Komissio korostaa, että lupa myöntää vapaalippuja on annettu nimenomaan kasinoita koskevassa kansallisessa laissa ja että tuensaajina olevat kasinot selvästi käyttävät sitä.

| (76) | Kreikka on väittänyt, että valtiolle kasinon omista varoista maksettavaa 80 prosentin veroa lipun hinnasta ei katsota tuotannolliseksi menoksi eikä sitä Kreikan verolain mukaan voida vähentää yrityksen tuloista, joten yritykselle, joka sitoutuu tähän käytäntöön, koituu siitä olennainen verorasite. Komissio huomauttaa, että tällainen päättelytapa suosii kantelijan väitteitä, joiden mukaan omista tuloista suoritettavasta veron maksamisesta johtuvan merkittävän verorasitteen vuoksi yksityisellä kasinolla ei itse asiassa ole varaa myöntää vapaalippuja. Tämä vahvistaa väitteen alhaisempia pääsymaksuja periville kasinoille koituvasta hyödystä. |
| --- | --- |

(76)

Kreikka on väittänyt, että valtiolle kasinon omista varoista maksettavaa 80 prosentin veroa lipun hinnasta ei katsota tuotannolliseksi menoksi eikä sitä Kreikan verolain mukaan voida vähentää yrityksen tuloista, joten yritykselle, joka sitoutuu tähän käytäntöön, koituu siitä olennainen verorasite. Komissio huomauttaa, että tällainen päättelytapa suosii kantelijan väitteitä, joiden mukaan omista tuloista suoritettavasta veron maksamisesta johtuvan merkittävän verorasitteen vuoksi yksityisellä kasinolla ei itse asiassa ole varaa myöntää vapaalippuja. Tämä vahvistaa väitteen alhaisempia pääsymaksuja periville kasinoille koituvasta hyödystä.

| (77) | Kreikka on myös väittänyt, että koska kasinoille jää 20 prosenttia pääsymaksun hinnasta, etu koituu kasinoille, jotka perivät korkeampaa kolmen euron nettotulot varmistavaa pääsymaksua, kun taas julkisille kasinoille jää pääsymaksusta 1,20 euron nettotulot. Tämä väite on harhaanjohtava, sillä siinä ei oteta huomioon kahta tosiseikkaa, jotka ovat tärkeitä toimenpiteen todellisten kilpailunvastaisten vaikutusten ymmärtämiseksi. Toisaalta viranomaiset ovat vahvistaneet pääsylippujen hinnat ja niistä suoritettavan veron alhaisemmalle tasolle tiettyjä kasinoita varten, minkä vuoksi kyseiset kasinot houkuttelevat enemmän asiakkaita. Tämä i) ohjaa kysyntää pois niistä kasinoista, jotka olisivat suosituimpia, jos kasinot kilpailisivat vain omilla ansioillaan, kuten niiden tarjoamien palvelujen sisällöllä ja laadulla, ja ii) lisää keinotekoisesti niiden sisäänpääsyjen määrää muiden seikkojen pysyessä samoina. Toisaalta, kuten edellä on esitetty, pääsymaksuista saadut tulot muodostavat vain rajoitetun osan yrityksen kokonaistuloista, joita suositun kasinon asiakkaat yritykselle tuottavat ja joista kasino maksaa pääsymaksuihin perustuvaa veroa. |
| --- | --- |

(77)

Kreikka on myös väittänyt, että koska kasinoille jää 20 prosenttia pääsymaksun hinnasta, etu koituu kasinoille, jotka perivät korkeampaa kolmen euron nettotulot varmistavaa pääsymaksua, kun taas julkisille kasinoille jää pääsymaksusta 1,20 euron nettotulot. Tämä väite on harhaanjohtava, sillä siinä ei oteta huomioon kahta tosiseikkaa, jotka ovat tärkeitä toimenpiteen todellisten kilpailunvastaisten vaikutusten ymmärtämiseksi. Toisaalta viranomaiset ovat vahvistaneet pääsylippujen hinnat ja niistä suoritettavan veron alhaisemmalle tasolle tiettyjä kasinoita varten, minkä vuoksi kyseiset kasinot houkuttelevat enemmän asiakkaita. Tämä i) ohjaa kysyntää pois niistä kasinoista, jotka olisivat suosituimpia, jos kasinot kilpailisivat vain omilla ansioillaan, kuten niiden tarjoamien palvelujen sisällöllä ja laadulla, ja ii) lisää keinotekoisesti niiden sisäänpääsyjen määrää muiden seikkojen pysyessä samoina. Toisaalta, kuten edellä on esitetty, pääsymaksuista saadut tulot muodostavat vain rajoitetun osan yrityksen kokonaistuloista, joita suositun kasinon asiakkaat yritykselle tuottavat ja joista kasino maksaa pääsymaksuihin perustuvaa veroa.

| (78) | Jopa Kreikan kansallisissa säännöksissä myönnetään, että verosyrjintä merkitsee etua. Kuten Kreikan viranomaiset ovat raportoineet, Thessalonikin kasinolle on annettu lupa periä alhaisempaa pääsymaksua ja maksaa alhaisempaa veroa. Lupa perustuu asetukseen nro 1953, jonka nojalla ulkomaisella pääomalla perustettujen yritysten kohtelu vastaa suotuisimmin kohdeltujen kotimaisten yritysten kohtelua. Vaikka Kreikan viranomaiset painottavat, että arvioitavana oleva järjestelmä ei ole suosiva, ne kuitenkin soveltavat tätä lainsäädäntöä Thessalonikin kasinoon sillä perusteella, että kyseessä on kotimaisten yritysten suotuisin kohtelu, kun muiden yksityisten kasinoiden kohtelu on rasittavampaa. |
| --- | --- |

(78)

Jopa Kreikan kansallisissa säännöksissä myönnetään, että verosyrjintä merkitsee etua. Kuten Kreikan viranomaiset ovat raportoineet, Thessalonikin kasinolle on annettu lupa periä alhaisempaa pääsymaksua ja maksaa alhaisempaa veroa. Lupa perustuu asetukseen nro 1953, jonka nojalla ulkomaisella pääomalla perustettujen yritysten kohtelu vastaa suotuisimmin kohdeltujen kotimaisten yritysten kohtelua. Vaikka Kreikan viranomaiset painottavat, että arvioitavana oleva järjestelmä ei ole suosiva, ne kuitenkin soveltavat tätä lainsäädäntöä Thessalonikin kasinoon sillä perusteella, että kyseessä on kotimaisten yritysten suotuisin kohtelu, kun muiden yksityisten kasinoiden kohtelu on rasittavampaa.

| (79) | Vastahypoteesissa Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès kiinnittävät huomiota kasinoiden välisiin muihin eroihin, joita on verotus- ja sääntelytoimenpiteissä, joiden ne katsovat suosivan kantelijaa, Loutrakia, ja näin ollen tasapainottavan mahdolliset edut, joita tuensaajille koituu alhaisemmista pääsymaksuista (54). Komissio huomauttaa, että väitettä, jonka mukaan jokin toimenpide (ero yleisessä verotuksessa) poistettaisiin toisella toimenpiteellä (pääsymaksujen ja niistä perittävän veron erolla) ei voida väitteenä hyväksyä, koska arvioitavana oleva toimenpide ei ole tukea. Kuten edellä on todettu, nämä seikat poikkeavat kuitenkin arvioitavana olevasta toimenpiteestä eivätkä ne kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan (ks. edellä 46 kappale). |
| --- | --- |

(79)

Vastahypoteesissa Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès kiinnittävät huomiota kasinoiden välisiin muihin eroihin, joita on verotus- ja sääntelytoimenpiteissä, joiden ne katsovat suosivan kantelijaa, Loutrakia, ja näin ollen tasapainottavan mahdolliset edut, joita tuensaajille koituu alhaisemmista pääsymaksuista (54). Komissio huomauttaa, että väitettä, jonka mukaan jokin toimenpide (ero yleisessä verotuksessa) poistettaisiin toisella toimenpiteellä (pääsymaksujen ja niistä perittävän veron erolla) ei voida väitteenä hyväksyä, koska arvioitavana oleva toimenpide ei ole tukea. Kuten edellä on todettu, nämä seikat poikkeavat kuitenkin arvioitavana olevasta toimenpiteestä eivätkä ne kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan (ks. edellä 46 kappale).

| (80) | Komissio päättelee, että arvioitavana oleva toimenpide, jonka mukaan erisuuruisiin lakisääteisiin pääsymaksuihin sovellettu yhdenmukainen vero on aiheuttanut verosyrjintää, hyödyttää alhaisempia pääsymaksuja periviä kasinoita. |
| --- | --- |

(80)

Komissio päättelee, että arvioitavana oleva toimenpide, jonka mukaan erisuuruisiin lakisääteisiin pääsymaksuihin sovellettu yhdenmukainen vero on aiheuttanut verosyrjintää, hyödyttää alhaisempia pääsymaksuja periviä kasinoita.

V.1.2   Valtionvarat ja valtion vastuu

| (81) | Edellä tarkoitettu hyöty perustuu valtion toimenpiteeseen, ja sitä rahoitetaan valtionvaroista. |
| --- | --- |

(81)

Edellä tarkoitettu hyöty perustuu valtion toimenpiteeseen, ja sitä rahoitetaan valtionvaroista.

| (82) | Kuten edellä on selvitetty, verosyrjintä johtuu useista Kreikan valtion toteuttamista hallinnollisista toimista, asetuksista ja laeista, muun muassa seuraavista: laki nro 2206/1994, vuoden 1995 ministeriön päätös, laki nro 3139, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2003, asetus nro 2687/1953, (julkisten kasinoiden hallinnosta vastaavan) EOT:n pääsihteeristön päätökset, jotka on tehty lain nro 1624/1951 ja asetuksen nro 4109/1960 mukaisesti ja jotka ovat 21 päivänä marraskuuta 1991 tehty EOT:n päätös nro 535633, jolla vahvistetaan Mont Parnèsin kasinon pääsymaksuksi 2 000 drakmaa, ja 24 päivänä maaliskuuta 1992 tehty EOT:n päätös nro 508049, jolla vahvistetaan Korfun ja Rhodoksen kasinoiden pääsymaksuksi 1 500 drakmaa (Korfun kasinon pääsymaksua tarkistettiin myöhemmin 24 päivän marraskuuta 1997 tehdyllä päätöksellä nro 532691 2 000 drakmaan), ja kullekin kasinolle kansallisessa lainsäädännössä myönnetyt toimiluvat ja vahvistetut pääsymaksut ja asetettu velvollisuus suorittaa 80 prosenttia veroa kussakin kasinossa peritystä pääsymaksusta. |
| --- | --- |

(82)

Kuten edellä on selvitetty, verosyrjintä johtuu useista Kreikan valtion toteuttamista hallinnollisista toimista, asetuksista ja laeista, muun muassa seuraavista: laki nro 2206/1994, vuoden 1995 ministeriön päätös, laki nro 3139, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2003, asetus nro 2687/1953, (julkisten kasinoiden hallinnosta vastaavan) EOT:n pääsihteeristön päätökset, jotka on tehty lain nro 1624/1951 ja asetuksen nro 4109/1960 mukaisesti ja jotka ovat 21 päivänä marraskuuta 1991 tehty EOT:n päätös nro 535633, jolla vahvistetaan Mont Parnèsin kasinon pääsymaksuksi 2 000 drakmaa, ja 24 päivänä maaliskuuta 1992 tehty EOT:n päätös nro 508049, jolla vahvistetaan Korfun ja Rhodoksen kasinoiden pääsymaksuksi 1 500 drakmaa (Korfun kasinon pääsymaksua tarkistettiin myöhemmin 24 päivän marraskuuta 1997 tehdyllä päätöksellä nro 532691 2 000 drakmaan), ja kullekin kasinolle kansallisessa lainsäädännössä myönnetyt toimiluvat ja vahvistetut pääsymaksut ja asetettu velvollisuus suorittaa 80 prosenttia veroa kussakin kasinossa peritystä pääsymaksusta.

| (83) | Lisäksi verosyrjintää rahoitetaan valtionvaroista. Jos valtio luopuu tuloista, joita se normaalioloissa olisi kerännyt yritykseltä, kyseistä toimenpidettä rahoitetaan valtionvaroista. |
| --- | --- |

(83)

Lisäksi verosyrjintää rahoitetaan valtionvaroista. Jos valtio luopuu tuloista, joita se normaalioloissa olisi kerännyt yritykseltä, kyseistä toimenpidettä rahoitetaan valtionvaroista.

| (84) | Verotuksellisesti tarkasteltuna julkisille kasinoille myönnetty etu johtuu tässä tapauksessa verokannan, jolta pääsymaksuista perittävä 80 prosentin vero peritään, keinotekoisesta alentamisesta pääsymaksun yleisestä 15 euron nimellisarvosta kuuteen euroon julkisissa kasinoissa. |
| --- | --- |

(84)

Verotuksellisesti tarkasteltuna julkisille kasinoille myönnetty etu johtuu tässä tapauksessa verokannan, jolta pääsymaksuista perittävä 80 prosentin vero peritään, keinotekoisesta alentamisesta pääsymaksun yleisestä 15 euron nimellisarvosta kuuteen euroon julkisissa kasinoissa.

| (85) | Unionin tuomioistuin on katsonut, että tämänkaltainen verokannan syrjivä alentaminen johtaa valtion verotulojen menetykseen, mikä vastaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtion varoista myönnettyä tukea (55). Yleisesti ottaen arvioitavana olevassa tapauksessa Kreikan valtio luopuu julkisilta kasinoilta saatavista verotuloista 7,20 euroa pääsymaksulta, joka on yksityisten kasinoiden valtiolle kultakin pääsymaksulta maksaman 12 euron suuruisen veron ja julkisten kasinoiden pääsymaksulta valtiolle maksaman 4,80 euron suuruisen veron välinen ero. Arvioitaessa kunkin tuensaajana olevan kasinon saamaa hyötyä tietyt tarkistukset voidaan kuitenkin ottaa huomioon (selvitetty tarkemmin jaksossa V.4, Tuen määrän toteaminen ja takaisinperintä: erityisesti näyttää siltä, että vuoteen 2 000 saakka Mont Parnèsin kasino ja Korfun kasino eivät maksaneet valtiolle minkäänlaista veroa pääsymaksuista, minkä vuoksi hyöty vastaa tässä tapauksessa yksityisten kasinoiden valtiolle maksamaa 12 euron suuruista veroa pääsymaksulta). |
| --- | --- |

(85)

Unionin tuomioistuin on katsonut, että tämänkaltainen verokannan syrjivä alentaminen johtaa valtion verotulojen menetykseen, mikä vastaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtion varoista myönnettyä tukea (55). Yleisesti ottaen arvioitavana olevassa tapauksessa Kreikan valtio luopuu julkisilta kasinoilta saatavista verotuloista 7,20 euroa pääsymaksulta, joka on yksityisten kasinoiden valtiolle kultakin pääsymaksulta maksaman 12 euron suuruisen veron ja julkisten kasinoiden pääsymaksulta valtiolle maksaman 4,80 euron suuruisen veron välinen ero. Arvioitaessa kunkin tuensaajana olevan kasinon saamaa hyötyä tietyt tarkistukset voidaan kuitenkin ottaa huomioon (selvitetty tarkemmin jaksossa V.4, Tuen määrän toteaminen ja takaisinperintä: erityisesti näyttää siltä, että vuoteen 2 000 saakka Mont Parnèsin kasino ja Korfun kasino eivät maksaneet valtiolle minkäänlaista veroa pääsymaksuista, minkä vuoksi hyöty vastaa tässä tapauksessa yksityisten kasinoiden valtiolle maksamaa 12 euron suuruista veroa pääsymaksulta).

| (86) | Kreikka on väittänyt, että alhaisempaa pääsymaksua perivät kasinot voivat houkutella enemmän asiakkaita, minkä vuoksi ei ole varmaa, että valtiolta jää saamatta tuloja. Sen vuoksi Kreikan mukaan toimenpide ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(86)

Kreikka on väittänyt, että alhaisempaa pääsymaksua perivät kasinot voivat houkutella enemmän asiakkaita, minkä vuoksi ei ole varmaa, että valtiolta jää saamatta tuloja. Sen vuoksi Kreikan mukaan toimenpide ei ole valtiontukea.

| (87) | Kuten aloittamispäätöksessä on jo todettu, komissio ei hyväksy tätä väitettä. Komissio katsoo aiemman käytäntönsä mukaisesti, että sen seikan perusteella, jonka mukaan tietyiltä veronmaksajilta perittävä alhaisempi vero voi johtaa suurempaan kokonaisverotuloihin, ei voida päätellä, että toimenpide ei ole saanut tukea valtion varoista (56). |
| --- | --- |

(87)

Kuten aloittamispäätöksessä on jo todettu, komissio ei hyväksy tätä väitettä. Komissio katsoo aiemman käytäntönsä mukaisesti, että sen seikan perusteella, jonka mukaan tietyiltä veronmaksajilta perittävä alhaisempi vero voi johtaa suurempaan kokonaisverotuloihin, ei voida päätellä, että toimenpide ei ole saanut tukea valtion varoista (56).

| (88) | Kreikan viranomaisten väite on virheellinen siinä mielessä, että vertailuperuste, jolla ne mittaavat verosyrjinnän vaikutuksia valtion budjettiin, menettää merkityksensä toimenpiteeseen sisältyvän edun vuoksi. Kreikan viranomaiset ovat ottaneet päättelyissään huomioon pääsylippujen hinnan alentamisen dynaamisen vaikutuksen, joka voisi lisätä kysyntää ja mahdollisesti myös perityn veron määrä, koska peritty vero on suhteutettu pääsymaksujen määrään. Tämä vertailu on kuitenkin virheellinen, koska kysyntää lisää nimenomaan hyödyn aiheuttama eriarvoisuus, toisin sanoen se, että on olemassa alhaisempi pääsymaksu ja sen vuoksi pääsymaksusta perittävä alhaisempi vero. |
| --- | --- |

(88)

Kreikan viranomaisten väite on virheellinen siinä mielessä, että vertailuperuste, jolla ne mittaavat verosyrjinnän vaikutuksia valtion budjettiin, menettää merkityksensä toimenpiteeseen sisältyvän edun vuoksi. Kreikan viranomaiset ovat ottaneet päättelyissään huomioon pääsylippujen hinnan alentamisen dynaamisen vaikutuksen, joka voisi lisätä kysyntää ja mahdollisesti myös perityn veron määrä, koska peritty vero on suhteutettu pääsymaksujen määrään. Tämä vertailu on kuitenkin virheellinen, koska kysyntää lisää nimenomaan hyödyn aiheuttama eriarvoisuus, toisin sanoen se, että on olemassa alhaisempi pääsymaksu ja sen vuoksi pääsymaksusta perittävä alhaisempi vero.

| (89) | Kreikan viranomaiset eivät ole missään yhteydessä esittäneet minkäänlaista näyttöä siitä, että kasinoiden pääsymaksuihin perustuvat kokonaisverotulot maksimoituisivat niiden erisuuruisten pääsymaksujen vuoksi. Jos komissio noudattaisi päättelyä, jonka mukaan pääsymaksun alentaminen kuuteen euroon lisää kerättyjen verojen määrää, verotulot kasvaisivat, jos kaikkien kasinoiden, yksityisten ja julkisten, pääsymaksut vahvistettaisiin kuudeksi euroksi, mikä olisi ristiriidassa Kreikan väitteen kanssa, jonka mukaan tähän tulokseen päästään erisuuruisista pääsymaksuista johtuvalla verosyrjinnällä. |
| --- | --- |

(89)

Kreikan viranomaiset eivät ole missään yhteydessä esittäneet minkäänlaista näyttöä siitä, että kasinoiden pääsymaksuihin perustuvat kokonaisverotulot maksimoituisivat niiden erisuuruisten pääsymaksujen vuoksi. Jos komissio noudattaisi päättelyä, jonka mukaan pääsymaksun alentaminen kuuteen euroon lisää kerättyjen verojen määrää, verotulot kasvaisivat, jos kaikkien kasinoiden, yksityisten ja julkisten, pääsymaksut vahvistettaisiin kuudeksi euroksi, mikä olisi ristiriidassa Kreikan väitteen kanssa, jonka mukaan tähän tulokseen päästään erisuuruisista pääsymaksuista johtuvalla verosyrjinnällä.

| (90) | Näin ollen kiistanalainen hyöty rahoitetaan valtionvaroista. |
| --- | --- |

(90)

Näin ollen kiistanalainen hyöty rahoitetaan valtionvaroista.

V.1.3   Valikoivuus

| (91) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan, jotta toimenpide on valtiontukea, sen on oltava erityinen tai valikoiva niin, että sillä suositaan ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. |
| --- | --- |

(91)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan, jotta toimenpide on valtiontukea, sen on oltava erityinen tai valikoiva niin, että sillä suositaan ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”.

| (92) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan (57)”Valikoivuutta, joka on valtiontuen käsitteen kannalta perustava tekijä, koskevan edellytyksen arvioinnin osalta vakiintuneesta oikeuskäytännöstä seuraa, että EY 87 artiklan 1 kohdan [nykyään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohta] mukaan on ratkaistava, onko tietyssä oikeudellisessa järjestelmässä jokin kansallinen toimenpide omiaan suosimaan ’jotakin yritystä tai tuotannonalaa’ verrattuna muihin, jotka ovat kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta siihen rinnastettavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa” (58). Unionin tuomioistuin on myös monessa yhteydessä todennut, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa ei valtiontukien välillä tehdä eroa niiden syiden tai tavoitteiden, vaan niiden vaikutusten perusteella (59). Komission oman käytännön ja EU:n verotusta koskevan oikeuskäytännön mukaan asiaan sisältyvä valikoiva etu voi johtua verotusta koskeviin lakeihin, asetuksiin tai hallinnollisiin toimenpiteisiin myönnetystä poikkeuksesta tai veroviranomaisten noudattamasta syrjivästä käytännöstä. Toimenpiteen valikoivuutta voidaan kuitenkin perustella järjestelmän luonteella tai sen rakenteella, missä tapauksessa toimenpidettä ei katsota valtiontueksi (60). |
| --- | --- |

(92)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan (57)”Valikoivuutta, joka on valtiontuen käsitteen kannalta perustava tekijä, koskevan edellytyksen arvioinnin osalta vakiintuneesta oikeuskäytännöstä seuraa, että EY 87 artiklan 1 kohdan [nykyään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohta] mukaan on ratkaistava, onko tietyssä oikeudellisessa järjestelmässä jokin kansallinen toimenpide omiaan suosimaan ’jotakin yritystä tai tuotannonalaa’ verrattuna muihin, jotka ovat kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta siihen rinnastettavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa” (58). Unionin tuomioistuin on myös monessa yhteydessä todennut, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa ei valtiontukien välillä tehdä eroa niiden syiden tai tavoitteiden, vaan niiden vaikutusten perusteella (59). Komission oman käytännön ja EU:n verotusta koskevan oikeuskäytännön mukaan asiaan sisältyvä valikoiva etu voi johtua verotusta koskeviin lakeihin, asetuksiin tai hallinnollisiin toimenpiteisiin myönnetystä poikkeuksesta tai veroviranomaisten noudattamasta syrjivästä käytännöstä. Toimenpiteen valikoivuutta voidaan kuitenkin perustella järjestelmän luonteella tai sen rakenteella, missä tapauksessa toimenpidettä ei katsota valtiontueksi (60).

| (93) | Ensimmäiseksi komissio huomauttaa, että arvioitavana olevassa tapauksessa yleinen verojärjestelmä on järjestelmä, jota periaatteessa sovelletaan kaikkiin kasinoihin ja joka on perustettu lailla nro 2206/1994 ja sen täytäntöönpanosta vuonna 1995 tehdyllä ministeriön päätöksellä (minkä Kreikan viranomaiset ovat vahvistaneet, ks. edellä 19 kappale). |
| --- | --- |

(93)

Ensimmäiseksi komissio huomauttaa, että arvioitavana olevassa tapauksessa yleinen verojärjestelmä on järjestelmä, jota periaatteessa sovelletaan kaikkiin kasinoihin ja joka on perustettu lailla nro 2206/1994 ja sen täytäntöönpanosta vuonna 1995 tehdyllä ministeriön päätöksellä (minkä Kreikan viranomaiset ovat vahvistaneet, ks. edellä 19 kappale).

| (94) | Toiseksi komissio huomauttaa, että tämän päätöksen kohteena oleva toimenpide poikkeaa yleisestä verojärjestelmästä. Kuten Kreikan viranomaiset ovat vahvistaneet, julkisiin kasinoihin (ja yksityiseen Thessalonikin kasinoon) sovellettavat erityiset säännökset katsotaan poikkeuksiksi lain nro 2206/1994 yleisistä säännöksistä ja kyseisen lain täytäntöönpanosta vuonna 1995 tehdystä ministeriön päätöksestä (ks. edellä 19 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). |
| --- | --- |

(94)

Toiseksi komissio huomauttaa, että tämän päätöksen kohteena oleva toimenpide poikkeaa yleisestä verojärjestelmästä. Kuten Kreikan viranomaiset ovat vahvistaneet, julkisiin kasinoihin (ja yksityiseen Thessalonikin kasinoon) sovellettavat erityiset säännökset katsotaan poikkeuksiksi lain nro 2206/1994 yleisistä säännöksistä ja kyseisen lain täytäntöönpanosta vuonna 1995 tehdystä ministeriön päätöksestä (ks. edellä 19 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).

| (95) | Komissio korostaa, että 80 prosentin verosuoritusta pääsymaksusta ei sovellettu Mont Parnèsin ja Korfun kasinoihin vuoteen 2003 mennessä. Kuten edellä on todettu, tätä vaatimusta alettiin soveltaa Thessalonikiin ja Rhodoksen kasinoihin sen jälkeen, kun ne olivat saaneet toimiluvan lain nro 2206/1994 nojalla, Thessaloniki vuonna 1995 ja Rhodos vuonna 1996. Pääsymaksu on pysynyt kuudessa eurossa tähän päivään asti Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinoilla, ja pysyi kuutena eurona Korfun kasinolla sen yksityistämiseen, vuoteen 2010 asti ja Rhodoksen kasinolla sen yksityistämiseen, vuoteen 1999 asti. Muille kasinoille kuitenkin 80 prosentin vero ja 15 euron pääsymaksu ovat olleet sitovia vuodesta 1995 alkaen, ja niitä on sovellettu. |
| --- | --- |

(95)

Komissio korostaa, että 80 prosentin verosuoritusta pääsymaksusta ei sovellettu Mont Parnèsin ja Korfun kasinoihin vuoteen 2003 mennessä. Kuten edellä on todettu, tätä vaatimusta alettiin soveltaa Thessalonikiin ja Rhodoksen kasinoihin sen jälkeen, kun ne olivat saaneet toimiluvan lain nro 2206/1994 nojalla, Thessaloniki vuonna 1995 ja Rhodos vuonna 1996. Pääsymaksu on pysynyt kuudessa eurossa tähän päivään asti Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinoilla, ja pysyi kuutena eurona Korfun kasinolla sen yksityistämiseen, vuoteen 2010 asti ja Rhodoksen kasinolla sen yksityistämiseen, vuoteen 1999 asti. Muille kasinoille kuitenkin 80 prosentin vero ja 15 euron pääsymaksu ovat olleet sitovia vuodesta 1995 alkaen, ja niitä on sovellettu.

| (96) | Näin ollen komissio katsoo, että toimenpide on valikoiva. |
| --- | --- |

(96)

Näin ollen komissio katsoo, että toimenpide on valikoiva.

| (97) | Kolmanneksi komissio huomauttaa, että toimenpiteen valikoivuutta voidaan perustella järjestelmän luonteella tai rakenteella, toisin sanoen sillä, miten laajalti poikkeukset verojärjestelmästä tai järjestelmän erottelut perustuvat välittömästi kyseisen jäsenvaltion järjestelmän perustaan tai sitä ohjaaviin periaatteisiin (tämä on valikoivuusanalyysin kolmas vaihe). Komissio katsoo unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti, että toimenpide, jolla aikaansaadaan erilaista kohtelua yritysten välillä, ei ole valtiontukea, jos kyseinen erottelu johtuu sen verorasitusta koskevan järjestelmän luonteesta ja rakenteesta, jonka osa toimenpiteet ovat (61). Tämä verojärjestelmän luonteeseen tai rakenteeseen perustuva perustelu osoittaa erityisen verotoimenpiteen johdonmukaisuutta yleisen verojärjestelmän sisäisen logiikan kanssa. Komission käytännössä ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä on kuitenkin noudatettu hyvin suppeaa lähestymistapaa tällaisiin perusteluihin. Sen perustana olevien syiden on oltava olennainen osa verojärjestelmää. |
| --- | --- |

(97)

Kolmanneksi komissio huomauttaa, että toimenpiteen valikoivuutta voidaan perustella järjestelmän luonteella tai rakenteella, toisin sanoen sillä, miten laajalti poikkeukset verojärjestelmästä tai järjestelmän erottelut perustuvat välittömästi kyseisen jäsenvaltion järjestelmän perustaan tai sitä ohjaaviin periaatteisiin (tämä on valikoivuusanalyysin kolmas vaihe). Komissio katsoo unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti, että toimenpide, jolla aikaansaadaan erilaista kohtelua yritysten välillä, ei ole valtiontukea, jos kyseinen erottelu johtuu sen verorasitusta koskevan järjestelmän luonteesta ja rakenteesta, jonka osa toimenpiteet ovat (61). Tämä verojärjestelmän luonteeseen tai rakenteeseen perustuva perustelu osoittaa erityisen verotoimenpiteen johdonmukaisuutta yleisen verojärjestelmän sisäisen logiikan kanssa. Komission käytännössä ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä on kuitenkin noudatettu hyvin suppeaa lähestymistapaa tällaisiin perusteluihin. Sen perustana olevien syiden on oltava olennainen osa verojärjestelmää.

| (98) | Kreikan viranomaiset ovat todenneet, että kunkin kasinon yksittäinen tilanne on erilainen ja että se on otettu pääsymaksujen määrittämisessä huomioon. Tavoitteena on ollut vahvistaa pääsymaksulle sellainen hinta, että se rajoittaa vähävaraisten henkilöiden uhkapelaamista. |
| --- | --- |

(98)

Kreikan viranomaiset ovat todenneet, että kunkin kasinon yksittäinen tilanne on erilainen ja että se on otettu pääsymaksujen määrittämisessä huomioon. Tavoitteena on ollut vahvistaa pääsymaksulle sellainen hinta, että se rajoittaa vähävaraisten henkilöiden uhkapelaamista.

| (99) | Komissio ei voi hyväksyä näitä väitteitä. Väite, jonka mukaan hintatasoa on nostettu ja perusteltu kunkin kasinon yksittäisen tilanteen mukaan, ja ottaen huomioon tavoitteen rajoittaa vähävaraisten henkilöiden uhkapelaamista, on ristiriidassa sen kanssa, että kuuden euron suuruista pääsymaksua perivät Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinot sijaitsevat lähellä suuria asutuskeskuksia. Väite on erityisesti ristiriidassa sen säännöksen kanssa, jonka perusteella kasinot voivat antaa asiakkaille mahdollisuuden päästä sisään maksutta edellyttäen, että ne joka tapauksessa suorittavat pääsylipun hinnasta 80 prosentin veron valtiolle. |
| --- | --- |

(99)

Komissio ei voi hyväksyä näitä väitteitä. Väite, jonka mukaan hintatasoa on nostettu ja perusteltu kunkin kasinon yksittäisen tilanteen mukaan, ja ottaen huomioon tavoitteen rajoittaa vähävaraisten henkilöiden uhkapelaamista, on ristiriidassa sen kanssa, että kuuden euron suuruista pääsymaksua perivät Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinot sijaitsevat lähellä suuria asutuskeskuksia. Väite on erityisesti ristiriidassa sen säännöksen kanssa, jonka perusteella kasinot voivat antaa asiakkaille mahdollisuuden päästä sisään maksutta edellyttäen, että ne joka tapauksessa suorittavat pääsylipun hinnasta 80 prosentin veron valtiolle.

| (100) | Komissio huomauttaa myös, ettei ole selvitetty, miksi alhaisempi pääsymaksu on tarpeen nimenomaan kyseisissä kasinoissa eikä muissa. Kreikan viranomaiset eivät ole selvittäneet taloudellista laskutapaa, jonka perusteella alhaisempi pääsymaksu on vahvistettu kuudeksi euroksi eikä muuksi määräksi. Jos oletetaan, että erityinen tilanne todella vallitsee – Kreikan viranomaisten mukaan se johtuu lähinnä tietyn kasinon maantieteellisestä sijainnista – ei ole selvää, miksi kaikkien tuensaajina olevien kasinoiden on perittävä pääsääntöisesti samaa pääsymaksua (ks. edellä) eikä hintoja ole määritelty erikseen kunkin kasinon yksittäisen tilanteen perusteella. Esimerkiksi jos väitetään, että alhaisempaa pääsymaksua perustellaan kunkin kasinon maantieteellisen sijaintiin liittyvillä tekijöillä, tätä perustetta ei mitenkään voida soveltaa Thessalonikin kasinoon, jota ilmeisesti kohdeltiin edellä esitetyllä tavalla muusta syystä kuin kasinon maantieteellisen sijainnin vuoksi. Thessalonikin kasinoon sovellettiin kansallista säännöstä, jonka nojalla ulkomaisella pääomalla perustettuja yrityksiä voidaan kohdella yhtä suotuisasti kuin suotuisimman kohtelun saavia kotimaisia yrityksiä. Näin ollen Thessalonikin kasinon pääsymaksua vahvistettaessa kasinon maantieteellistä sijaintia ei ilmeisesti otettu lainkaan huomioon. Toisena esimerkkinä on Korfun kasino, joka alkoi periä 15 euron suuruista pääsymaksua vuodesta 2010, jolloin se yksityistettiin. Kreikan viranomaiset eivät ole antaneet tyydyttävää selvitystä sille, miksi edellä mainittua erityistä tilannetta ei enää sovellettu, eikä sille, miksi alhaisempaa pääsymaksua ei enää katsottu välttämättömäksi. |
| --- | --- |

(100)

Komissio huomauttaa myös, ettei ole selvitetty, miksi alhaisempi pääsymaksu on tarpeen nimenomaan kyseisissä kasinoissa eikä muissa. Kreikan viranomaiset eivät ole selvittäneet taloudellista laskutapaa, jonka perusteella alhaisempi pääsymaksu on vahvistettu kuudeksi euroksi eikä muuksi määräksi. Jos oletetaan, että erityinen tilanne todella vallitsee – Kreikan viranomaisten mukaan se johtuu lähinnä tietyn kasinon maantieteellisestä sijainnista – ei ole selvää, miksi kaikkien tuensaajina olevien kasinoiden on perittävä pääsääntöisesti samaa pääsymaksua (ks. edellä) eikä hintoja ole määritelty erikseen kunkin kasinon yksittäisen tilanteen perusteella. Esimerkiksi jos väitetään, että alhaisempaa pääsymaksua perustellaan kunkin kasinon maantieteellisen sijaintiin liittyvillä tekijöillä, tätä perustetta ei mitenkään voida soveltaa Thessalonikin kasinoon, jota ilmeisesti kohdeltiin edellä esitetyllä tavalla muusta syystä kuin kasinon maantieteellisen sijainnin vuoksi. Thessalonikin kasinoon sovellettiin kansallista säännöstä, jonka nojalla ulkomaisella pääomalla perustettuja yrityksiä voidaan kohdella yhtä suotuisasti kuin suotuisimman kohtelun saavia kotimaisia yrityksiä. Näin ollen Thessalonikin kasinon pääsymaksua vahvistettaessa kasinon maantieteellistä sijaintia ei ilmeisesti otettu lainkaan huomioon. Toisena esimerkkinä on Korfun kasino, joka alkoi periä 15 euron suuruista pääsymaksua vuodesta 2010, jolloin se yksityistettiin. Kreikan viranomaiset eivät ole antaneet tyydyttävää selvitystä sille, miksi edellä mainittua erityistä tilannetta ei enää sovellettu, eikä sille, miksi alhaisempaa pääsymaksua ei enää katsottu välttämättömäksi.

| (101) | Komissio päättelee, että arvioitavana olevan toimenpiteen valikoivuutta ei voida perustella järjestelmän luonteella tai rakenteella. Komissio katsoo, että kiistanalaiseen toimenpiteeseen sisältyy syrjintäaines verokannan alentamisen muodossa, mistä aiheutuu yksittäisesti määritetyille kasinoille koituva veroetu, ja että tätä syrjintää ei voida perustella Kreikan yleisen verojärjestelmän logiikalla. |
| --- | --- |

(101)

Komissio päättelee, että arvioitavana olevan toimenpiteen valikoivuutta ei voida perustella järjestelmän luonteella tai rakenteella. Komissio katsoo, että kiistanalaiseen toimenpiteeseen sisältyy syrjintäaines verokannan alentamisen muodossa, mistä aiheutuu yksittäisesti määritetyille kasinoille koituva veroetu, ja että tätä syrjintää ei voida perustella Kreikan yleisen verojärjestelmän logiikalla.

| (102) | Komissio päättelee, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valikoivuuskriteeri täyttyy. |
| --- | --- |

(102)

Komissio päättelee, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valikoivuuskriteeri täyttyy.

V.1.4   Kilpailun vääristyminen ja vaikutukset kauppaan

| (103) | Täyttääkseen valtiontuen edellytykset toimenpiteen on vaikutettava kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tämä kriteeri edellyttää tuensaajan oikeudellisesta asemasta tai rahoituslähteistä riippumatta, että toimenpiteen edunsaaja harjoittaa taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

(103)

Täyttääkseen valtiontuen edellytykset toimenpiteen on vaikutettava kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tämä kriteeri edellyttää tuensaajan oikeudellisesta asemasta tai rahoituslähteistä riippumatta, että toimenpiteen edunsaaja harjoittaa taloudellista toimintaa.

| (104) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan: ”Määriteltäessä kansallista toimenpidettä valtiontueksi ei ole tarpeen osoittaa, että tuki todellisuudessa vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja että se tosiasiallisesti vääristää kilpailua, vaan on ainoastaan tutkittava, saattaako tämä tuki vaikuttaa tuohon kauppaan ja vääristää kilpailua. Erityisesti kun valtion myöntämä tai sen varoista myönnetty tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ... Ei myöskään ole tarpeen, että tuensaajayritys itse osallistuu jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kun jäsenvaltio myöntää tuen yritykselle, jäsenvaltion sisäinen liiketoiminta voi tämän johdosta pysyä ennallaan tai lisääntyä sillä seurauksella, että muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten mahdollisuudet päästä tuon jäsenvaltion markkinoille vähentyvät” (62). Lisäksi vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (63), sen toteamiseksi, että toimenpide vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden välisen kauppaan, riittää, että tuensaaja kilpailee sisämarkkinoiden kilpailulle avoimilla markkinoilla muiden yritysten kanssa (64). Komissio katsoo, että edellä mainitussa oikeuskäytännössä asetetut edellytykset täyttyvät arvioitavana olevassa tapauksessa seuraavista syistä. |
| --- | --- |

(104)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan: ”Määriteltäessä kansallista toimenpidettä valtiontueksi ei ole tarpeen osoittaa, että tuki todellisuudessa vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja että se tosiasiallisesti vääristää kilpailua, vaan on ainoastaan tutkittava, saattaako tämä tuki vaikuttaa tuohon kauppaan ja vääristää kilpailua. Erityisesti kun valtion myöntämä tai sen varoista myönnetty tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ... Ei myöskään ole tarpeen, että tuensaajayritys itse osallistuu jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kun jäsenvaltio myöntää tuen yritykselle, jäsenvaltion sisäinen liiketoiminta voi tämän johdosta pysyä ennallaan tai lisääntyä sillä seurauksella, että muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten mahdollisuudet päästä tuon jäsenvaltion markkinoille vähentyvät” (62). Lisäksi vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (63), sen toteamiseksi, että toimenpide vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden välisen kauppaan, riittää, että tuensaaja kilpailee sisämarkkinoiden kilpailulle avoimilla markkinoilla muiden yritysten kanssa (64). Komissio katsoo, että edellä mainitussa oikeuskäytännössä asetetut edellytykset täyttyvät arvioitavana olevassa tapauksessa seuraavista syistä.

| (105) | Kiistanalaisella toimenpiteellä kevennetään tuensaajien maksettaviksi koituvia veroja verrattuna Kreikan muihin kasinoihin, mikä vahvistaa niiden suhteellista rahoitustilannetta ja lisää niiden investointien kannattavuutta enemmän kuin, jos niiden tilanne perustuisi ainoastaan niiden omiin ansioihin. |
| --- | --- |

(105)

Kiistanalaisella toimenpiteellä kevennetään tuensaajien maksettaviksi koituvia veroja verrattuna Kreikan muihin kasinoihin, mikä vahvistaa niiden suhteellista rahoitustilannetta ja lisää niiden investointien kannattavuutta enemmän kuin, jos niiden tilanne perustuisi ainoastaan niiden omiin ansioihin.

| (106) | Kuten edellä on mainittu, oikeuskäytännössä on todettu, että kriteeri, jonka mukaan tuen on vaikutettava kauppaan, täyttyy, jos tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa, johon liittyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Jäsenvaltioiden väliseen kauppaan vaikuttamisen toteamiseksi riittää, että tuella vahvistetaan yrityksen asemaa verrattuna muihin jäsenvaltioiden välisessä kaupassa kilpaileviin yrityksiin. Tuki voi olla merkitykseltään suhteellisen vähäistä ja tuensaajayrityksen koko voi olla suhteellisen vaatimaton tai sen osuus sisämarkkinoilla voi olla hyvin pieni. Voi olla, ettei tuensaaja harjoita vientiä tai vie mahdollisesti kaikki tuotteensa sisämarkkinoiden ulkopuolelle. Mikään edellä mainituista seikoista ei muuta tehtyä päätelmää (65). |
| --- | --- |

(106)

Kuten edellä on mainittu, oikeuskäytännössä on todettu, että kriteeri, jonka mukaan tuen on vaikutettava kauppaan, täyttyy, jos tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa, johon liittyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Jäsenvaltioiden väliseen kauppaan vaikuttamisen toteamiseksi riittää, että tuella vahvistetaan yrityksen asemaa verrattuna muihin jäsenvaltioiden välisessä kaupassa kilpaileviin yrityksiin. Tuki voi olla merkitykseltään suhteellisen vähäistä ja tuensaajayrityksen koko voi olla suhteellisen vaatimaton tai sen osuus sisämarkkinoilla voi olla hyvin pieni. Voi olla, ettei tuensaaja harjoita vientiä tai vie mahdollisesti kaikki tuotteensa sisämarkkinoiden ulkopuolelle. Mikään edellä mainituista seikoista ei muuta tehtyä päätelmää (65).

| (107) | Kreikka on väittänyt, että kyseisten kasinoiden sijainti ja niiden välinen etäisyys johtaa siihen, että ne kilpailevat kukin paikallisilla markkinoilla, minkä vuoksi toimenpide ei voi vääristää kilpailua eikä vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Oikeuskäytännön mukaan ei kuitenkaan ole olemassa tiettyä rajaa, jonka perusteella määritettäisiin toimenpiteen todellinen tai mahdollinen vaikutus kilpailuun tai jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, ja kriteeri, joka perustuu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltuvuuteen, ei näin ollen riipu siitä, ovatko tuotetut palvelut paikallisia tai alueellisia, tai siitä, kuinka merkittävää kyseinen toiminta on kyseisellä toiminta-alueella (66). |
| --- | --- |

(107)

Kreikka on väittänyt, että kyseisten kasinoiden sijainti ja niiden välinen etäisyys johtaa siihen, että ne kilpailevat kukin paikallisilla markkinoilla, minkä vuoksi toimenpide ei voi vääristää kilpailua eikä vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Oikeuskäytännön mukaan ei kuitenkaan ole olemassa tiettyä rajaa, jonka perusteella määritettäisiin toimenpiteen todellinen tai mahdollinen vaikutus kilpailuun tai jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, ja kriteeri, joka perustuu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltuvuuteen, ei näin ollen riipu siitä, ovatko tuotetut palvelut paikallisia tai alueellisia, tai siitä, kuinka merkittävää kyseinen toiminta on kyseisellä toiminta-alueella (66).

| (108) | Kreikka on myös väittänyt, että jäsenvaltioiden uhkapelimarkkinoita ei ole yhdenmukaistettu, minkä vuoksi ne voivat vapaasti säännellä kyseisiä markkinoita omalla alueellaan. Kreikka lainaa unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, jonka mukaan uhkapelipalvelujen sisämarkkinoita voidaan rajoittaa kuluttajien suojelemiseksi petokselta ja rikollisuudelta (67). |
| --- | --- |

(108)

Kreikka on myös väittänyt, että jäsenvaltioiden uhkapelimarkkinoita ei ole yhdenmukaistettu, minkä vuoksi ne voivat vapaasti säännellä kyseisiä markkinoita omalla alueellaan. Kreikka lainaa unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, jonka mukaan uhkapelipalvelujen sisämarkkinoita voidaan rajoittaa kuluttajien suojelemiseksi petokselta ja rikollisuudelta (67).

| (109) | Komissio kunnioittaa täysin jäsenvaltioiden oikeutta määrittää uhkapeliä koskevat poliittiset tavoitteensa edellyttäen, että palvelujen tarjoamisen vapauden rajoittaminen on yhdenmukaista sillä tavoiteltujen päämäärien kanssa eikä ylitä sitä, mikä on välttämätöntä kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi, ja että sitä sovelletaan ilman syrjintää. Komissio ei kuitenkaan hyväksy näkemystä, jonka mukaan edellä mainitusta seuraa, ettei arvioitavana oleva toimenpide voi vääristää kilpailua eikä se vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(109)

Komissio kunnioittaa täysin jäsenvaltioiden oikeutta määrittää uhkapeliä koskevat poliittiset tavoitteensa edellyttäen, että palvelujen tarjoamisen vapauden rajoittaminen on yhdenmukaista sillä tavoiteltujen päämäärien kanssa eikä ylitä sitä, mikä on välttämätöntä kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi, ja että sitä sovelletaan ilman syrjintää. Komissio ei kuitenkaan hyväksy näkemystä, jonka mukaan edellä mainitusta seuraa, ettei arvioitavana oleva toimenpide voi vääristää kilpailua eikä se vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (110) | Tämän teollisuuden alan toimijat ovat usein keskenään kilpailevia kansainvälisiä hotelliryhmiä (68), joiden kasinoihin tai hotelleihin investoimista koskeviin päätöksiin arvioitavana oleva toimenpide voi vaikuttaa, koska se vaikuttaa ryhmien ja niiden investointien suhteelliseen kannattavuuteen. Kasinot sijaitsevat usein matkailukohteissa, mikä voisi olla osoituksena siitä, että kasino voi osaltaan houkutella matkailijoita Kreikkaan. Kreikassa kasinoista vastaa matkailuministeriö. Komissio panee myös merkille, että asiakkaat liikkuvat paljon maasta toiseen. Kasinopalveluja tarjotaan myös yli rajojen, esimerkiksi risteilyaluksilla, jotka liikennöivät Kreikan ja Italian välillä ja muissa kohteissa. Yleensäkin uhkapeliä harrastavat henkilöt voivat valita kasinolla pelaamisen tai verkossa pelaamisen. Verkossa pelaaminen on kansainvälistä liiketoimintaa, ja pelaajat Kreikassa voivat käyttää tällaisia muiden jäsenvaltioiden tarjoamia palveluja. Kreikka tosin viittasi verkossa pelaamista koskevaan tuomioon (ks. edellä 108 kappale). Kreikan viranomaiset ovat olleet erimielisiä käsitellessään aloittamispäätöksessä mainittua mahdollisuutta kilpailla muiden uhkapelimuotojen kanssa. Ne ovat korostaneet, että Internet-pelit ovat kiellettyjä Kreikassa. Huolimatta Kreikan nykyisestä oikeudellisesta tilanteesta, maan viranomaiset ovat itse tunnustaneet, että Internet-pelaaminen on lisääntynyt ”hallitsemattomiin mittasuhteisiin” (69). Tässä yhteydessä voitaisiin viitata myös asiassa C-65/05, komissio vastaan Kreikka, annettuun tuomioon jossa unionin tuomioistuin katsoi, että lailla nro 3037/2002, jonka tarkoituksena oli kieltää uhkapeli Kreikassa, rajoitettiin perusteettomasti sijoittautumisen vapautta ja palvelujen tarjoamisen vapautta (70). |
| --- | --- |

(110)

Tämän teollisuuden alan toimijat ovat usein keskenään kilpailevia kansainvälisiä hotelliryhmiä (68), joiden kasinoihin tai hotelleihin investoimista koskeviin päätöksiin arvioitavana oleva toimenpide voi vaikuttaa, koska se vaikuttaa ryhmien ja niiden investointien suhteelliseen kannattavuuteen. Kasinot sijaitsevat usein matkailukohteissa, mikä voisi olla osoituksena siitä, että kasino voi osaltaan houkutella matkailijoita Kreikkaan. Kreikassa kasinoista vastaa matkailuministeriö. Komissio panee myös merkille, että asiakkaat liikkuvat paljon maasta toiseen. Kasinopalveluja tarjotaan myös yli rajojen, esimerkiksi risteilyaluksilla, jotka liikennöivät Kreikan ja Italian välillä ja muissa kohteissa. Yleensäkin uhkapeliä harrastavat henkilöt voivat valita kasinolla pelaamisen tai verkossa pelaamisen. Verkossa pelaaminen on kansainvälistä liiketoimintaa, ja pelaajat Kreikassa voivat käyttää tällaisia muiden jäsenvaltioiden tarjoamia palveluja. Kreikka tosin viittasi verkossa pelaamista koskevaan tuomioon (ks. edellä 108 kappale). Kreikan viranomaiset ovat olleet erimielisiä käsitellessään aloittamispäätöksessä mainittua mahdollisuutta kilpailla muiden uhkapelimuotojen kanssa. Ne ovat korostaneet, että Internet-pelit ovat kiellettyjä Kreikassa. Huolimatta Kreikan nykyisestä oikeudellisesta tilanteesta, maan viranomaiset ovat itse tunnustaneet, että Internet-pelaaminen on lisääntynyt ”hallitsemattomiin mittasuhteisiin” (69). Tässä yhteydessä voitaisiin viitata myös asiassa C-65/05, komissio vastaan Kreikka, annettuun tuomioon jossa unionin tuomioistuin katsoi, että lailla nro 3037/2002, jonka tarkoituksena oli kieltää uhkapeli Kreikassa, rajoitettiin perusteettomasti sijoittautumisen vapautta ja palvelujen tarjoamisen vapautta (70).

| (111) | Lisäksi yleinen taloudellinen kriisi vaikuttaa kuluttajien käyttäytymiseen ja heidän käytössään vapaa-aikaa varten, kuten kasinopalvelujen käyttämiseen, oleviin tuloihin. Tässä erityisessä yhteydessä pääsymaksujen väliset erot vääristävät entisestään kuluttajien valintamahdollisuuksia ja näin ollen kilpailua kasinomarkkinoilla. |
| --- | --- |

(111)

Lisäksi yleinen taloudellinen kriisi vaikuttaa kuluttajien käyttäytymiseen ja heidän käytössään vapaa-aikaa varten, kuten kasinopalvelujen käyttämiseen, oleviin tuloihin. Tässä erityisessä yhteydessä pääsymaksujen väliset erot vääristävät entisestään kuluttajien valintamahdollisuuksia ja näin ollen kilpailua kasinomarkkinoilla.

| (112) | Viranomaiset ja Mont Parnès ovat väittäneet, että vaikka voitaisiin myöntää, että alennettu kuuden euron pääsymaksu on voinut vaikuttaa tai voi vielä vaikuttaa ulkomaisen yrityksen päätökseen investoida kreikkalaiseen kasinoon, ulkomainen yritys voi aina vedota asetukseen nro 2687/1953. Komissio huomauttaa, että asetusta ei sovelleta ilman erityistoimenpiteitä ja että sillä tosiasiallisesti sallitaan tuensaajina olevien kasinoiden entistä edullisempi kohtelu (toisin sanoen alhaisempi kuuden euron pääsymaksu) muillekin yrityksille. Kyseinen toimenpide on näin ollen omiaan aiheuttamaan entistä enemmän nyt arvioitavana olevaa verosyrjintää. Komissio huomauttaa lisäksi, että vaikka muut kasinot olisivat voineet vedota asetukseen nro 2687/1953, jos ne olisivat tuoneet pääomia ulkomailta ja jos ne olisivat esittäneet asiaa koskevan hakemuksen hyvissä ajoin, asetuksen soveltamista säännellään erityisen mielivaltaisilla säännöillä, jotka tekevät siitä valikoivan toimenpiteen. Ainoa toinen esimerkki lain mahdollisesta soveltamisesta, joka komissiolle on esitetty, koskee Syroksen kasinoa, joka jätti hakemuksen. Tämä hakemus kuitenkin evättiin, koska sitä ei ollut jätetty ennalta, vaan vasta sen jälkeen, kun ulkomainen pääoma oli jo tuotu maahan. |
| --- | --- |

(112)

Viranomaiset ja Mont Parnès ovat väittäneet, että vaikka voitaisiin myöntää, että alennettu kuuden euron pääsymaksu on voinut vaikuttaa tai voi vielä vaikuttaa ulkomaisen yrityksen päätökseen investoida kreikkalaiseen kasinoon, ulkomainen yritys voi aina vedota asetukseen nro 2687/1953. Komissio huomauttaa, että asetusta ei sovelleta ilman erityistoimenpiteitä ja että sillä tosiasiallisesti sallitaan tuensaajina olevien kasinoiden entistä edullisempi kohtelu (toisin sanoen alhaisempi kuuden euron pääsymaksu) muillekin yrityksille. Kyseinen toimenpide on näin ollen omiaan aiheuttamaan entistä enemmän nyt arvioitavana olevaa verosyrjintää. Komissio huomauttaa lisäksi, että vaikka muut kasinot olisivat voineet vedota asetukseen nro 2687/1953, jos ne olisivat tuoneet pääomia ulkomailta ja jos ne olisivat esittäneet asiaa koskevan hakemuksen hyvissä ajoin, asetuksen soveltamista säännellään erityisen mielivaltaisilla säännöillä, jotka tekevät siitä valikoivan toimenpiteen. Ainoa toinen esimerkki lain mahdollisesta soveltamisesta, joka komissiolle on esitetty, koskee Syroksen kasinoa, joka jätti hakemuksen. Tämä hakemus kuitenkin evättiin, koska sitä ei ollut jätetty ennalta, vaan vasta sen jälkeen, kun ulkomainen pääoma oli jo tuotu maahan.

| (113) | Lisäksi, kun Mont Parnèsin kasino yksityistettiin, myyntisopimuksessa määrättiin erityisesti mahdollisuudesta hankkia toimilupa toiselle kasinolle samalla alueella. Investoinnin todennäköisyys tällaiseen operaatioon perustuu selvästi nykyisen toimijan kilpailuasemaan. Koska ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että kasinot voivat kilpailla vastaavien yhtiöiden kanssa toisissa jäsenvaltioissa, on katsottava, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan vaatimus on täytetty. |
| --- | --- |

(113)

Lisäksi, kun Mont Parnèsin kasino yksityistettiin, myyntisopimuksessa määrättiin erityisesti mahdollisuudesta hankkia toimilupa toiselle kasinolle samalla alueella. Investoinnin todennäköisyys tällaiseen operaatioon perustuu selvästi nykyisen toimijan kilpailuasemaan. Koska ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että kasinot voivat kilpailla vastaavien yhtiöiden kanssa toisissa jäsenvaltioissa, on katsottava, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan vaatimus on täytetty.

| (114) | Komissio päättelee, että kiistanalainen toimenpide voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska se voi parantaa merkittävästi tuensaajien toimintaedellytyksiä. Tuensaajat ovat suoraan sitoutuneet taloudelliseen toimintaan ja ovat velvollisia maksamaan kyseisen veron kasinoiden pääsymaksuista Kreikassa. |
| --- | --- |

(114)

Komissio päättelee, että kiistanalainen toimenpide voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska se voi parantaa merkittävästi tuensaajien toimintaedellytyksiä. Tuensaajat ovat suoraan sitoutuneet taloudelliseen toimintaan ja ovat velvollisia maksamaan kyseisen veron kasinoiden pääsymaksuista Kreikassa.

V.1.5   Päätelmä

| (115) | Komissio päättelee, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kriteerit tuen olemassaolosta täyttyvät ja että toimenpide on valtiontukea alhaisempaa pääsymaksua perivien kasinoiden hyväksi. Nämä kasinot ovat Mont Parnès, Korfu, Thessaloniki ja Rhodos. Komission käsityksen mukaan Rhodoksen kasino ei enää ole tuensaaja, koska se lopetti alhaisemman pääsymaksun perimisen sen jälkeen, kun se yksityistettiin huhtikuussa 1999. Komissio katsoo, että Kreikan viranomaiset tai Mont Parnès eivät ole esittäneet riittävästi väitteitä tämän päätelmän muuttamiseksi. |
| --- | --- |

(115)

Komissio päättelee, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kriteerit tuen olemassaolosta täyttyvät ja että toimenpide on valtiontukea alhaisempaa pääsymaksua perivien kasinoiden hyväksi. Nämä kasinot ovat Mont Parnès, Korfu, Thessaloniki ja Rhodos. Komission käsityksen mukaan Rhodoksen kasino ei enää ole tuensaaja, koska se lopetti alhaisemman pääsymaksun perimisen sen jälkeen, kun se yksityistettiin huhtikuussa 1999. Komissio katsoo, että Kreikan viranomaiset tai Mont Parnès eivät ole esittäneet riittävästi väitteitä tämän päätelmän muuttamiseksi.

V.2   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (116) | Kuten aloittamispäätöksessä on todettu, komissio katsoo, ettei toimenpiteeseen voida soveltaa yhtäkään SEUT-sopimuksen 106 ja 107 artiklassa määrättyä poikkeusta. |
| --- | --- |

(116)

Kuten aloittamispäätöksessä on todettu, komissio katsoo, ettei toimenpiteeseen voida soveltaa yhtäkään SEUT-sopimuksen 106 ja 107 artiklassa määrättyä poikkeusta.

| (117) | Kreikka on toistaiseksi väittänyt, että kyseessä ei ole valtiontuki, muttei ole esittänyt yhtään väitettä osoittaakseen, miksi tuki soveltuisi sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(117)

Kreikka on toistaiseksi väittänyt, että kyseessä ei ole valtiontuki, muttei ole esittänyt yhtään väitettä osoittaakseen, miksi tuki soveltuisi sisämarkkinoille.

| (118) | Kuten edellä on esitetty, komissio tunnustaa jäsenvaltioiden oikeuden säännellä uhkapelaamista omalla alueellaan EU:n lainsäädännön mukaisesti ja katsoo, että tällaisen asetuksen antaminen uhkapelaamisen valvomiseksi ja rajoittamiseksi on valtion politiikan oikeutettu tavoite. Vaikka tämä olisi todella tuen tarkoitus, komissio ei kuitenkaan usko, että se tekisi tuesta SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaisen. Kuten edellä on todettu, väite, jonka mukaan toimenpiteen tarkoituksena on rajoittaa uhkapelaamista, on ristiriidassa sen tosiseikan kanssa, että kuuden euron pääsymaksua perivät myös sellaiset kasinot, jotka sijaitsevat lähimpänä Kreikan suuria asutuskeskuksia. Väite on erityisesti ristiriidassa sen säännöksen kanssa, jonka perusteella kasinot voivat antaa asiakkaille mahdollisuuden päästä sisään maksutta sillä edellytyksellä, että ne joka tapauksessa suorittavat pääsylipun hinnasta 80 prosentin veron valtiolle. |
| --- | --- |

(118)

Kuten edellä on esitetty, komissio tunnustaa jäsenvaltioiden oikeuden säännellä uhkapelaamista omalla alueellaan EU:n lainsäädännön mukaisesti ja katsoo, että tällaisen asetuksen antaminen uhkapelaamisen valvomiseksi ja rajoittamiseksi on valtion politiikan oikeutettu tavoite. Vaikka tämä olisi todella tuen tarkoitus, komissio ei kuitenkaan usko, että se tekisi tuesta SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaisen. Kuten edellä on todettu, väite, jonka mukaan toimenpiteen tarkoituksena on rajoittaa uhkapelaamista, on ristiriidassa sen tosiseikan kanssa, että kuuden euron pääsymaksua perivät myös sellaiset kasinot, jotka sijaitsevat lähimpänä Kreikan suuria asutuskeskuksia. Väite on erityisesti ristiriidassa sen säännöksen kanssa, jonka perusteella kasinot voivat antaa asiakkaille mahdollisuuden päästä sisään maksutta sillä edellytyksellä, että ne joka tapauksessa suorittavat pääsylipun hinnasta 80 prosentin veron valtiolle.

| (119) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia, jotka koskevat yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea, tukea luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi ja tukea tietyille Saksan liittotasavallan alueille, ei voida soveltaa tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(119)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia, jotka koskevat yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea, tukea luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi ja tukea tietyille Saksan liittotasavallan alueille, ei voida soveltaa tässä tapauksessa.

| (120) | Myöskään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrättyä poikkeusta, joka koskee tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma, ei voida soveltaa, koska arvioitavana olevassa toimenpiteessä ei tuensaajien edellytetä harjoittavan minkäänlaista toimintaa alueilla, joilla vallitsevat erityiset olot (71). |
| --- | --- |

(120)

Myöskään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrättyä poikkeusta, joka koskee tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma, ei voida soveltaa, koska arvioitavana olevassa toimenpiteessä ei tuensaajien edellytetä harjoittavan minkäänlaista toimintaa alueilla, joilla vallitsevat erityiset olot (71).

| (121) | Kiistanalaisen toimenpiteen ei myöskään voida katsoa olevan tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen, kuten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa on määrätty. Sen tavoitteena ei myöskään ole edistää kulttuuria ja kulttuuriperintöä, mistä on määrätty SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdassa. |
| --- | --- |

(121)

Kiistanalaisen toimenpiteen ei myöskään voida katsoa olevan tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen, kuten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa on määrätty. Sen tavoitteena ei myöskään ole edistää kulttuuria ja kulttuuriperintöä, mistä on määrätty SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdassa.

| (122) | Kiistanalaista toimenpidettä on tarkasteltava myös SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Kyseisen määräyksen mukaan tukea voidaan myöntää tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. On kuitenkin korostettava, että kiistanalainen toimenpide ei vastaa yhtäkään tapausta, joissa komissio on hyväksynyt edellä mainitun määräyksen soveltamisen, eikä suuntaviivoja tai kehyksiä, joissa määritellään, missä oloissa tietyn tyyppisen tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(122)

Kiistanalaista toimenpidettä on tarkasteltava myös SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Kyseisen määräyksen mukaan tukea voidaan myöntää tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. On kuitenkin korostettava, että kiistanalainen toimenpide ei vastaa yhtäkään tapausta, joissa komissio on hyväksynyt edellä mainitun määräyksen soveltamisen, eikä suuntaviivoja tai kehyksiä, joissa määritellään, missä oloissa tietyn tyyppisen tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

| (123) | Kiistanalainen tuki on toimintatukea, jolla tiettyjen yritysten kilpailuasemaa vahvistetaan keinotekoisesti suhteessa muihin vastaaviin yrityksiin ja jossa tuensaajilta ei edellytetä erityisten toimien suorittamista yhteistä etua koskevien poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(123)

Kiistanalainen tuki on toimintatukea, jolla tiettyjen yritysten kilpailuasemaa vahvistetaan keinotekoisesti suhteessa muihin vastaaviin yrityksiin ja jossa tuensaajilta ei edellytetä erityisten toimien suorittamista yhteistä etua koskevien poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (124) | Erityisesti on todettava, että kiistanalaisella toimenpiteellä myönnetty hyöty ei liity investointeihin, työpaikkojen luomiseen tai erityisiin hankkeisiin. Sillä yksinkertaisesti vapautetaan kyseiset yritykset maksuista, jotka vastaavien yritysten on yleensä suoritettava, minkä vuoksi se on katsottava toimintatueksi. Toimintatuet eivät lähtökohtaisesti kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan, koska ne vääristävät kilpailua aloilla, joilla niitä myönnetään, eikä niillä niiden luonteen vuoksi voida vastaavalla tavalla saavuttaa yhtään kyseisessä määräyksessä vahvistettua tavoitetta (72). Vaikka tällaista tukea voidaan poikkeuksellisesti myöntää alueille, jotka ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätyn poikkeuksen perusteella tukikelpoisia ja vaikka tietyt Kreikan alueet ovat edellä esitetyn perusteella tukikelpoisia, komissio epäilee vakavasti, voidaanko tällaisen toimintatuen sallimiseksi asetettujen vaatimusten, jotka koskevat sisämarkkinoille soveltuvuutta, katsoa täyttyvän tässä tapauksessa. Komission vakiokäytännössä tällaisen tuen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, koska sillä ei edistetä minkään toiminnan tai talousalueen kehittämistä, sitä ei ole ajallisesti rajoitettu, sitä ei ole suunniteltu vähennettäväksi vaiheittain eikä se ole suhteessa siihen, mikä on välttämätöntä kyseisten alueiden erityisen taloudellisen haitan korjaamiseksi. |
| --- | --- |

(124)

Erityisesti on todettava, että kiistanalaisella toimenpiteellä myönnetty hyöty ei liity investointeihin, työpaikkojen luomiseen tai erityisiin hankkeisiin. Sillä yksinkertaisesti vapautetaan kyseiset yritykset maksuista, jotka vastaavien yritysten on yleensä suoritettava, minkä vuoksi se on katsottava toimintatueksi. Toimintatuet eivät lähtökohtaisesti kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan, koska ne vääristävät kilpailua aloilla, joilla niitä myönnetään, eikä niillä niiden luonteen vuoksi voida vastaavalla tavalla saavuttaa yhtään kyseisessä määräyksessä vahvistettua tavoitetta (72). Vaikka tällaista tukea voidaan poikkeuksellisesti myöntää alueille, jotka ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätyn poikkeuksen perusteella tukikelpoisia ja vaikka tietyt Kreikan alueet ovat edellä esitetyn perusteella tukikelpoisia, komissio epäilee vakavasti, voidaanko tällaisen toimintatuen sallimiseksi asetettujen vaatimusten, jotka koskevat sisämarkkinoille soveltuvuutta, katsoa täyttyvän tässä tapauksessa. Komission vakiokäytännössä tällaisen tuen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, koska sillä ei edistetä minkään toiminnan tai talousalueen kehittämistä, sitä ei ole ajallisesti rajoitettu, sitä ei ole suunniteltu vähennettäväksi vaiheittain eikä se ole suhteessa siihen, mikä on välttämätöntä kyseisten alueiden erityisen taloudellisen haitan korjaamiseksi.

| (125) | On pääteltävä, että arvioitavana oleva toimenpide ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(125)

On pääteltävä, että arvioitavana oleva toimenpide ei sovellu sisämarkkinoille.

V.3   Tuen sääntöjenmukaisuus

| (126) | Kuten aloittamispäätöksessä on todettu, ensimmäiset säännökset, jotka aiheuttivat kasinoiden verosyrjintää, annettiin vuosina 1994 ja 1995. Komissio on näin ollen tutkinut, onko toimenpide kokonaisuudessaan SEUT-sopimuksen 108 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua voimassa olevaa tukea. |
| --- | --- |

(126)

Kuten aloittamispäätöksessä on todettu, ensimmäiset säännökset, jotka aiheuttivat kasinoiden verosyrjintää, annettiin vuosina 1994 ja 1995. Komissio on näin ollen tutkinut, onko toimenpide kokonaisuudessaan SEUT-sopimuksen 108 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua voimassa olevaa tukea.

| (127) | Verosyrjintä otettiin sääntöjenvastaisesti – toisin sanoen EU:n valtiontukea koskevan lainsäädännön vastaisesti – käyttöön vuonna 1995, jolloin Kreikan viranomaiset päättivät myöntää tietyille kasinoille poikkeuksen laista nro 2206/1994 johtuvasta yleisestä säännöstä ja vuonna 1995 tehdystä ministeriön päätöksestä. Kreikan viranomaiset sallivat erityisesti Mont Parnèsin, Korfun ja Rhodoksen julkisten kasinoiden periä alhaisempaa kuuden euron pääsymaksua 15 euron sijaan. Vuonna 1995 ne myös myönsivät tällaisen edullisemman kohtelun erityisesti Thessalonikin kasinolle ulkomaisesta pääomasta vuonna 1953 annetun asetuksen nojalla. Pääsymaksun 15 euron vakiotasoa edellytettiin viideltä muulta yksityiseltä kasinolta, jotka oli perustettu ja joille oli myönnetty toimilupa lailla nro 2206/1994 vuodesta 1995 alkaen ja jotka myös tosiasiallisesti noudattivat sitä. Lisäksi lailla nro 3139/2003 säilytettiin alhaisempi kuuden euron pääsymaksu Mont Parnèsin ja Korfun kasinoilla, minkä vuoksi verosyrjintää jatkettiin ja se vahvistettiin. Thessalonikin kasino hyötyy syrjivästä toimenpiteestä, koska sitä kohdellaan samalla tavalla kuin Mont Parnèsin ja Korfun kasinoja. Tämä kohtelu vahvistettiin presidentin asetuksella nro 290/1995, joka annettiin lain nro 1953 mukaisesti, kuten edellä on todettu. Thessalonikiin sovelletut järjestelyt liittyvät tiiviisti Mont Parnèsiin ja Korfuun sovellettuihin järjestelyihin. Kreikan viranomaiset raportoivat, että pääsymaksu otettiin käsiteltäväksi vuoden 1995 jälkeen, ja Thessalonikin kasino toimitti hakemuksen pääsymaksun asettamiseksi samalle tasolle kuin Mont Parnèsissa, toisin sanoen kuudeksi euroksi. Kun valtion oikeudelliselta neuvostolta oli saatu lausunto (lausunto nro 631/1997), hakemus hyväksyttiin (73). Näin ollen voidaan olettaa, että jos Mont Parnèsin ja Korfun kohtelua olisi muutettu vuonna 2003 niin, että ne olisivat joutuneet perimään 15 euron pääsymaksun, myös Thessalonikin kasinon kohtelua olisi muutettu. Mutta näin ei käynyt, ja verosyrjintää jatkettiin kansallisten säännösten nojalla. |
| --- | --- |

(127)

Verosyrjintä otettiin sääntöjenvastaisesti – toisin sanoen EU:n valtiontukea koskevan lainsäädännön vastaisesti – käyttöön vuonna 1995, jolloin Kreikan viranomaiset päättivät myöntää tietyille kasinoille poikkeuksen laista nro 2206/1994 johtuvasta yleisestä säännöstä ja vuonna 1995 tehdystä ministeriön päätöksestä. Kreikan viranomaiset sallivat erityisesti Mont Parnèsin, Korfun ja Rhodoksen julkisten kasinoiden periä alhaisempaa kuuden euron pääsymaksua 15 euron sijaan. Vuonna 1995 ne myös myönsivät tällaisen edullisemman kohtelun erityisesti Thessalonikin kasinolle ulkomaisesta pääomasta vuonna 1953 annetun asetuksen nojalla. Pääsymaksun 15 euron vakiotasoa edellytettiin viideltä muulta yksityiseltä kasinolta, jotka oli perustettu ja joille oli myönnetty toimilupa lailla nro 2206/1994 vuodesta 1995 alkaen ja jotka myös tosiasiallisesti noudattivat sitä. Lisäksi lailla nro 3139/2003 säilytettiin alhaisempi kuuden euron pääsymaksu Mont Parnèsin ja Korfun kasinoilla, minkä vuoksi verosyrjintää jatkettiin ja se vahvistettiin. Thessalonikin kasino hyötyy syrjivästä toimenpiteestä, koska sitä kohdellaan samalla tavalla kuin Mont Parnèsin ja Korfun kasinoja. Tämä kohtelu vahvistettiin presidentin asetuksella nro 290/1995, joka annettiin lain nro 1953 mukaisesti, kuten edellä on todettu. Thessalonikiin sovelletut järjestelyt liittyvät tiiviisti Mont Parnèsiin ja Korfuun sovellettuihin järjestelyihin. Kreikan viranomaiset raportoivat, että pääsymaksu otettiin käsiteltäväksi vuoden 1995 jälkeen, ja Thessalonikin kasino toimitti hakemuksen pääsymaksun asettamiseksi samalle tasolle kuin Mont Parnèsissa, toisin sanoen kuudeksi euroksi. Kun valtion oikeudelliselta neuvostolta oli saatu lausunto (lausunto nro 631/1997), hakemus hyväksyttiin (73). Näin ollen voidaan olettaa, että jos Mont Parnèsin ja Korfun kohtelua olisi muutettu vuonna 2003 niin, että ne olisivat joutuneet perimään 15 euron pääsymaksun, myös Thessalonikin kasinon kohtelua olisi muutettu. Mutta näin ei käynyt, ja verosyrjintää jatkettiin kansallisten säännösten nojalla.

| (128) | Yhtäkään edellä kuvattua erityisiä kasinoita suosivaa toimenpidettä ei ole annettu tiedoksi komissiolle, eikä komissio ole hyväksynyt niitä, varsinkaan valtiontukea koskevan EU:n säännöstön nojalla. |
| --- | --- |

(128)

Yhtäkään edellä kuvattua erityisiä kasinoita suosivaa toimenpidettä ei ole annettu tiedoksi komissiolle, eikä komissio ole hyväksynyt niitä, varsinkaan valtiontukea koskevan EU:n säännöstön nojalla.

| (129) | Menettelyasetuksen 15 artiklan (74) mukaan komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa. Vanhentumisaika alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty tuensaajalle joko yksittäisenä tukena tai tukiohjelmaan kuuluvana tukena. Sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet tai jäsenvaltion komission pyynnöstä toteuttamat toimet keskeyttävät vanhentumisajan. Vanhentumisaika alkaa uudelleen kunkin keskeytyksen jälkeen. Vanhentumisaikaa laskettaessa ei oteta huomioon aikaa, jona komission päätös on Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltävänä. Tuki, jonka osalta vanhentumisaika on kulunut umpeen, katsotaan voimassa olevaksi tueksi. Kyseisen asetuksen 1 artiklan c alakohdan mukaan asetuksessa tarkoitetaan uudella tuella voimassa olevan tuen muutoksia. |
| --- | --- |

(129)

Menettelyasetuksen 15 artiklan (74) mukaan komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa. Vanhentumisaika alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty tuensaajalle joko yksittäisenä tukena tai tukiohjelmaan kuuluvana tukena. Sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet tai jäsenvaltion komission pyynnöstä toteuttamat toimet keskeyttävät vanhentumisajan. Vanhentumisaika alkaa uudelleen kunkin keskeytyksen jälkeen. Vanhentumisaikaa laskettaessa ei oteta huomioon aikaa, jona komission päätös on Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltävänä. Tuki, jonka osalta vanhentumisaika on kulunut umpeen, katsotaan voimassa olevaksi tueksi. Kyseisen asetuksen 1 artiklan c alakohdan mukaan asetuksessa tarkoitetaan uudella tuella voimassa olevan tuen muutoksia.

| (130) | Komissio huomauttaa, että EU:n tuomioistuinten oikeuskäytännön mukaan ”valtiontukimenettelyasetuksen 15 artiklassa säädettyyn vanhentumisaikaan, joka ei suinkaan ole ilmaus yleisestä periaatteesta, joka muuttaa uuden tuen voimassa olevaksi tueksi, vaan jossa vain suljetaan pois sellaisten tukien takaisinperintä, jotka on otettu käyttöön yli kymmenen vuotta ennen komission ensimmäistä puuttumista asiaan” (75). |
| --- | --- |

(130)

Komissio huomauttaa, että EU:n tuomioistuinten oikeuskäytännön mukaan ”valtiontukimenettelyasetuksen 15 artiklassa säädettyyn vanhentumisaikaan, joka ei suinkaan ole ilmaus yleisestä periaatteesta, joka muuttaa uuden tuen voimassa olevaksi tueksi, vaan jossa vain suljetaan pois sellaisten tukien takaisinperintä, jotka on otettu käyttöön yli kymmenen vuotta ennen komission ensimmäistä puuttumista asiaan” (75).

| (131) | Nyt esillä olevassa asiassa vuoteen 2009 mennessä komissio ei ryhtynyt toimenpiteisiin eikä Kreikka toiminut komission pyynnöstä. Komissio toimi 21 päivänä lokakuuta 2009, jolloin se välitti kantelun Kreikalle ja pyysi Kreikkaa selvittämään kantelussa esitetyt asiat. |
| --- | --- |

(131)

Nyt esillä olevassa asiassa vuoteen 2009 mennessä komissio ei ryhtynyt toimenpiteisiin eikä Kreikka toiminut komission pyynnöstä. Komissio toimi 21 päivänä lokakuuta 2009, jolloin se välitti kantelun Kreikalle ja pyysi Kreikkaa selvittämään kantelussa esitetyt asiat.

| (132) | Näin ollen tuki, jota on myönnetty tämän toimenpiteen perusteella 21 päivänä lokakuuta 1999 tai sen jälkeen (eli kymmenen vuotta ennen kuin komissio välitti kantelun Kreikan valtiolle ja pyysi siltä tietoja), on uutta ja sääntöjenvastaista tukea, joka on saatettu voimaan, ennen kuin siitä on ilmoitettu komissiolle ja ennen kuin komissio on tehnyt siitä päätöksen, ja siihen sovelletaan menettelyasetuksen 15 artiklaa takaisinperinnän suhteen, kuten jäljempänä yksityiskohtaisemmin selvitetään. |
| --- | --- |

(132)

Näin ollen tuki, jota on myönnetty tämän toimenpiteen perusteella 21 päivänä lokakuuta 1999 tai sen jälkeen (eli kymmenen vuotta ennen kuin komissio välitti kantelun Kreikan valtiolle ja pyysi siltä tietoja), on uutta ja sääntöjenvastaista tukea, joka on saatettu voimaan, ennen kuin siitä on ilmoitettu komissiolle ja ennen kuin komissio on tehnyt siitä päätöksen, ja siihen sovelletaan menettelyasetuksen 15 artiklaa takaisinperinnän suhteen, kuten jäljempänä yksityiskohtaisemmin selvitetään.

V.4   Tuen määrän toteaminen ja takaisin periminen

| (133) | Kiistanalaista tukea toteutettiin ilman, että siitä oli ilmoitettu ennalta komissiolle SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi toimenpide on sääntöjenvastaista tukea. |
| --- | --- |

(133)

Kiistanalaista tukea toteutettiin ilman, että siitä oli ilmoitettu ennalta komissiolle SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi toimenpide on sääntöjenvastaista tukea.

| (134) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaan jos sääntöjenvastaisesti myönnetty tuki on todettu sisämarkkinoille soveltumattomaksi, se on perittävä takaisin tuensaajalta, jollei se ole yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista. Tuen takaisinperinnän tarkoituksena on palauttaa ennen tuen myöntämistä vallinnut kilpailuasema, niin pitkälle kuin se on mahdollista. Kreikan viranomaiset tai Mont Parnès eivät ole esittäneet väitteitä, joilla voitaisiin perustella poikkeamista tästä perusperiaatteesta. |
| --- | --- |

(134)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaan jos sääntöjenvastaisesti myönnetty tuki on todettu sisämarkkinoille soveltumattomaksi, se on perittävä takaisin tuensaajalta, jollei se ole yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista. Tuen takaisinperinnän tarkoituksena on palauttaa ennen tuen myöntämistä vallinnut kilpailuasema, niin pitkälle kuin se on mahdollista. Kreikan viranomaiset tai Mont Parnès eivät ole esittäneet väitteitä, joilla voitaisiin perustella poikkeamista tästä perusperiaatteesta.

| (135) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaan ”Komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista”. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä ja komission omassa päätöksentekokäytännössä on vahvistettu erityisesti, että takaisinperintää koskeva vaatimus on yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastainen, jos komission toiminta on herättänyt tuensaajassa perustellun luottamuksen siihen, että kyseinen tuki on myönnetty EU:n lainsäädännön mukaisesti (76). |
| --- | --- |

(135)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaan ”Komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista”. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä ja komission omassa päätöksentekokäytännössä on vahvistettu erityisesti, että takaisinperintää koskeva vaatimus on yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastainen, jos komission toiminta on herättänyt tuensaajassa perustellun luottamuksen siihen, että kyseinen tuki on myönnetty EU:n lainsäädännön mukaisesti (76).

| (136) | Unionin tuomioistuin on todennut asiassa Forum 187, että ”mahdollisuus vedota luottamuksensuojan periaatteeseen on kaikilla henkilöillä, joille toimielimen toiminnan vuoksi on syntynyt perusteltuja odotuksia. Tämän periaatteen loukkaamiseen ei sitä vastoin voida vedota, jollei yhteisön toimielin ole antanut asiassa täsmällisiä vakuutteluja ... Samoin silloin, kun huolellinen ja åjärkevä taloudellinen toimija voi ennakoida sellaisen yhteisön toimenpiteen toteuttamisen, joka voi vaikuttaa sen etuihin, se ei voi vedota luottamuksensuojan periaatteeseen, kun tällainen toimenpide toteutetaan.” (77) |
| --- | --- |

(136)

Unionin tuomioistuin on todennut asiassa Forum 187, että ”mahdollisuus vedota luottamuksensuojan periaatteeseen on kaikilla henkilöillä, joille toimielimen toiminnan vuoksi on syntynyt perusteltuja odotuksia. Tämän periaatteen loukkaamiseen ei sitä vastoin voida vedota, jollei yhteisön toimielin ole antanut asiassa täsmällisiä vakuutteluja ... Samoin silloin, kun huolellinen ja åjärkevä taloudellinen toimija voi ennakoida sellaisen yhteisön toimenpiteen toteuttamisen, joka voi vaikuttaa sen etuihin, se ei voi vedota luottamuksensuojan periaatteeseen, kun tällainen toimenpide toteutetaan.” (77)

| (137) | Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès ovat väittäneet, että nyt arvioitavana olevassa tapauksessa tuen takaisinperintä olisi kansalaisen perustellun luottamuksen periaatteen vastaista ottaen huomioon Kreikan valtioneuvoston kansallisen lainsäädännön nojalla antaman säännöstön. Komissio katsoo, että kyseessä on kansallisen viranomaisen toteuttama kansallinen toimi eikä EU:n viranomaisen edellä mainitun oikeuskäytännön mukaisesti toteuttama toimi. Lisäksi valtioneuvoston päätös perustui ainoastaan kansalliseen lakiin, eikä siinä yhteydessä käsitelty valtiontukea tai toimenpiteen luokittelemista valtiontueksi. Komissio ei näin ollen voi luopua takaisinperinnästä edellä mainittujen väitteiden perusteella. |
| --- | --- |

(137)

Kreikan viranomaiset ja Mont Parnès ovat väittäneet, että nyt arvioitavana olevassa tapauksessa tuen takaisinperintä olisi kansalaisen perustellun luottamuksen periaatteen vastaista ottaen huomioon Kreikan valtioneuvoston kansallisen lainsäädännön nojalla antaman säännöstön. Komissio katsoo, että kyseessä on kansallisen viranomaisen toteuttama kansallinen toimi eikä EU:n viranomaisen edellä mainitun oikeuskäytännön mukaisesti toteuttama toimi. Lisäksi valtioneuvoston päätös perustui ainoastaan kansalliseen lakiin, eikä siinä yhteydessä käsitelty valtiontukea tai toimenpiteen luokittelemista valtiontueksi. Komissio ei näin ollen voi luopua takaisinperinnästä edellä mainittujen väitteiden perusteella.

| (138) | Kreikka ja Mont Parnès ovat väittäneet, että Loutraki viivytteli kantelun tekemisessä komissiolle ja että se näin ollen rikkoi periaatetta, jonka mukaan oikeutta ei saa käyttää mielivaltaisesti. Komissio katsoo, että kantelijan viivyttely ei missään tapauksessa voi estää sääntöjenvastaisen tuen takaisinperintää ottaen huomioon menettelyasetuksen 15 artiklassa säädetty kymmenen vuoden vanhentumisaika. |
| --- | --- |

(138)

Kreikka ja Mont Parnès ovat väittäneet, että Loutraki viivytteli kantelun tekemisessä komissiolle ja että se näin ollen rikkoi periaatetta, jonka mukaan oikeutta ei saa käyttää mielivaltaisesti. Komissio katsoo, että kantelijan viivyttely ei missään tapauksessa voi estää sääntöjenvastaisen tuen takaisinperintää ottaen huomioon menettelyasetuksen 15 artiklassa säädetty kymmenen vuoden vanhentumisaika.

| (139) | Näin ollen komissio ei voi hyväksyä Kreikan viranomaisten ja Mont Parnèsin esittämiä väitteitä poikkeuksellisesta luopumisesta takaisinperinnästä. |
| --- | --- |

(139)

Näin ollen komissio ei voi hyväksyä Kreikan viranomaisten ja Mont Parnèsin esittämiä väitteitä poikkeuksellisesta luopumisesta takaisinperinnästä.

| (140) | Kuten tässä päätöksessä on edellä esitetty, vuoden 1994 ja 1995 kansallisissa toimenpiteissä kaikilta kasinoilta edellytettiin sekä 80 prosentin veron maksamista pääsymaksujen arvosta että 15 euron suuruisen vakiopääsymaksun perimistä. Pääsymaksuista perittävää 80 prosentin veroa ja 15 euron suuruista vakiopääsymaksua ei kuitenkaan sovellettu tuensaajina olleisiin kasinoihin, vaikka kumpaakin vaatimusta sovellettiin muihin kasinoihin vuodesta 1995 alkaen, ja näitä vaatimuksia sovelletaan edelleen käytännössä (kaikki yksityiset kasinot saivat toimiluvan vuosina 1995 ja 1996, ja ne alkoivat toteuttaa toimenpidettä tuohon aikaan. Ainoa poikkeus oli Thessalonikin kasino). Koska pääsymaksujen suuruuseroihin ja niihin liittyvään valtiolle suoritettavaan 80 prosentin veroon perustuva verosyrjintä alkoi tosiasiallisesti vuonna 1995, ajan, jona tukea on myönnetty, voidaan katsoa alkaneen vuonna 1995. |
| --- | --- |

(140)

Kuten tässä päätöksessä on edellä esitetty, vuoden 1994 ja 1995 kansallisissa toimenpiteissä kaikilta kasinoilta edellytettiin sekä 80 prosentin veron maksamista pääsymaksujen arvosta että 15 euron suuruisen vakiopääsymaksun perimistä. Pääsymaksuista perittävää 80 prosentin veroa ja 15 euron suuruista vakiopääsymaksua ei kuitenkaan sovellettu tuensaajina olleisiin kasinoihin, vaikka kumpaakin vaatimusta sovellettiin muihin kasinoihin vuodesta 1995 alkaen, ja näitä vaatimuksia sovelletaan edelleen käytännössä (kaikki yksityiset kasinot saivat toimiluvan vuosina 1995 ja 1996, ja ne alkoivat toteuttaa toimenpidettä tuohon aikaan. Ainoa poikkeus oli Thessalonikin kasino). Koska pääsymaksujen suuruuseroihin ja niihin liittyvään valtiolle suoritettavaan 80 prosentin veroon perustuva verosyrjintä alkoi tosiasiallisesti vuonna 1995, ajan, jona tukea on myönnetty, voidaan katsoa alkaneen vuonna 1995.

| (141) | Jaksossa V.3, Tuen sääntöjenmukaisuus, tekemänsä päätelmän mukaisesti komissio katsoo, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklassa säädettyä kymmenen vuoden vanhenemisaikaa sovelletaan kaikkeen tukeen, jota on myönnetty ennen 21 päivää lokakuuta 1999. |
| --- | --- |

(141)

Jaksossa V.3, Tuen sääntöjenmukaisuus, tekemänsä päätelmän mukaisesti komissio katsoo, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklassa säädettyä kymmenen vuoden vanhenemisaikaa sovelletaan kaikkeen tukeen, jota on myönnetty ennen 21 päivää lokakuuta 1999.

| (142) | Takaisinperittävän tuen määrän laskemisen on perustuttava siihen tosiseikkaan, että, kuten tässä päätöksessä on aiemmin todettu (ks. edellä 85 kappale), Kreikan valtio on luopunut julkisilta kasinoilta saatavista verotuloista 7,20 euroa pääsymaksulta, joka on yksityisten kasinoiden valtiolle kultakin pääsymaksulta maksaman 12 euron suuruisen veron ja julkisten kasinoiden pääsymaksulta valtiolle maksaman 4,80 euron suuruisen veron välinen ero. |
| --- | --- |

(142)

Takaisinperittävän tuen määrän laskemisen on perustuttava siihen tosiseikkaan, että, kuten tässä päätöksessä on aiemmin todettu (ks. edellä 85 kappale), Kreikan valtio on luopunut julkisilta kasinoilta saatavista verotuloista 7,20 euroa pääsymaksulta, joka on yksityisten kasinoiden valtiolle kultakin pääsymaksulta maksaman 12 euron suuruisen veron ja julkisten kasinoiden pääsymaksulta valtiolle maksaman 4,80 euron suuruisen veron välinen ero.

| (143) | Laskettaessa kultakin kasinolta takaisin perittävää määrää on kuitenkin otettava huomioon tietyt seikat, jotka liittyvät tietyn kasinon tilanteeseen, kuten jäljempänä selvitetään.






  — | Kuten tässä päätöksessä on todettu, vuoden 1995 ministeriön päätöksessä asetettua 80 prosentin veroa, joka suoritetaan valtiolle pääsymaksuista, on sovellettu Korfun ja Mont Parnèsin kasinoihin siitä alkaen, kun ne saivat toimiluvan lain nro 2206/1994 mukaisesti, toisin sanoen vuodesta 2003 alkaen lain nro 3139/2003 nojalla. ETA alkoi kuitenkin vuoden 2000 lopusta vuoteen 2003 saakka, jolloin toimiluvat myönnettiin, suorittaa vapaaehtoisesti valtiolle 80 prosenttia pääsymaksuista (joiden hinta oli kuusi euroa) (78). Näistä Kreikan viranomaisten toimittamista tiedoista, joista Kreikan viranomaiset voivat halutessaan tehdä lisähuomautuksia (joilla ne voivat vahvistaa tai kiistää edellä esitetyn), voidaan päätellä, että pääsymaksuista ei suoritettu veroa vuoteen 2000 mennessä, ei edes alhaisemmasta pääsymaksusta (80 prosenttia kuudesta eurosta). Ensimmäiseltä kaudelta (21 päivästä lokakuuta 1999 vuoden 2000 loppuun) takaisin perittävä määrä olisi näin ollen laskettava 12 euron perusteella, sillä tämä oli yksityisten kasinoiden maksama täysi vero samaan aikaan, kun julkiset kasinot eivät maksaneet veroa lainkaan, ja kyseinen luku on kerrottava kyseisenä aikana myytyjen pääsylippujen määrällä. |
| --- | --- | --- |

(143)

Laskettaessa kultakin kasinolta takaisin perittävää määrää on kuitenkin otettava huomioon tietyt seikat, jotka liittyvät tietyn kasinon tilanteeseen, kuten jäljempänä selvitetään.

—

Kuten tässä päätöksessä on todettu, vuoden 1995 ministeriön päätöksessä asetettua 80 prosentin veroa, joka suoritetaan valtiolle pääsymaksuista, on sovellettu Korfun ja Mont Parnèsin kasinoihin siitä alkaen, kun ne saivat toimiluvan lain nro 2206/1994 mukaisesti, toisin sanoen vuodesta 2003 alkaen lain nro 3139/2003 nojalla. ETA alkoi kuitenkin vuoden 2000 lopusta vuoteen 2003 saakka, jolloin toimiluvat myönnettiin, suorittaa vapaaehtoisesti valtiolle 80 prosenttia pääsymaksuista (joiden hinta oli kuusi euroa) (78). Näistä Kreikan viranomaisten toimittamista tiedoista, joista Kreikan viranomaiset voivat halutessaan tehdä lisähuomautuksia (joilla ne voivat vahvistaa tai kiistää edellä esitetyn), voidaan päätellä, että pääsymaksuista ei suoritettu veroa vuoteen 2000 mennessä, ei edes alhaisemmasta pääsymaksusta (80 prosenttia kuudesta eurosta). Ensimmäiseltä kaudelta (21 päivästä lokakuuta 1999 vuoden 2000 loppuun) takaisin perittävä määrä olisi näin ollen laskettava 12 euron perusteella, sillä tämä oli yksityisten kasinoiden maksama täysi vero samaan aikaan, kun julkiset kasinot eivät maksaneet veroa lainkaan, ja kyseinen luku on kerrottava kyseisenä aikana myytyjen pääsylippujen määrällä.

| — | Thessalonikin kasino sai toimiluvan lain nro 2206/1994 nojalla vuonna 1995 (79). Vaatimusta 80 prosentin suuruisen veron suorittamisesta valtiolle pääsymaksuista on sovellettu Thessalonikin kasinoon siitä alkaen, kun se sai toimiluvan vuonna 1995. Thessaloniki on perinyt alennettua kuuden euron pääsymaksua, jota Mont Parnèsin ja Korfun kasinot soveltavat. Näin ollen Thessalonikin kasinolta takaisin perittävä määrä olisi laskettava kertomalla 21 päivästä lokakuuta 1999 alkaen myytyjen lippujen määrä 7,20 eurolla. |
| --- | --- |

—

Thessalonikin kasino sai toimiluvan lain nro 2206/1994 nojalla vuonna 1995 (79). Vaatimusta 80 prosentin suuruisen veron suorittamisesta valtiolle pääsymaksuista on sovellettu Thessalonikin kasinoon siitä alkaen, kun se sai toimiluvan vuonna 1995. Thessaloniki on perinyt alennettua kuuden euron pääsymaksua, jota Mont Parnèsin ja Korfun kasinot soveltavat. Näin ollen Thessalonikin kasinolta takaisin perittävä määrä olisi laskettava kertomalla 21 päivästä lokakuuta 1999 alkaen myytyjen lippujen määrä 7,20 eurolla.

| — | Rhodoksen kasino sai toimiluvan lain nro 2206/1994 nojalla vuonna 1996. Tuolloin se alkoi soveltaa kuuden euron pääsymaksua, jonka se vaihtoi 15 euroon sen jälkeen, kun se yksityistettiin huhtikuussa 1999. Komissio on ymmärtänyt sille muodollisen tutkinnan aikana toimitettujen huomautusten perusteella, että Rhodoksen kasino ei ollut enää tuensaajana sen jälkeen, kun se yksityistettiin huhtikuussa 1999, joten tältä kasinolta takaisin perittävään määrään sovelletaan menettelyasetuksen 15 artiklassa säädettyä vanhenemisaikaa. |
| --- | --- |

—

Rhodoksen kasino sai toimiluvan lain nro 2206/1994 nojalla vuonna 1996. Tuolloin se alkoi soveltaa kuuden euron pääsymaksua, jonka se vaihtoi 15 euroon sen jälkeen, kun se yksityistettiin huhtikuussa 1999. Komissio on ymmärtänyt sille muodollisen tutkinnan aikana toimitettujen huomautusten perusteella, että Rhodoksen kasino ei ollut enää tuensaajana sen jälkeen, kun se yksityistettiin huhtikuussa 1999, joten tältä kasinolta takaisin perittävään määrään sovelletaan menettelyasetuksen 15 artiklassa säädettyä vanhenemisaikaa.

| (144) | Komissiolla ei ole käytettävissään riittävästi tietoja, jotta se voisi täsmällisesti arvioida kultakin tuensaajana olleelta kasinolta takaisin perittävät määrät. EU:n säännöstössä ei kuitenkaan edellytetä, että komission olisi määrätessään sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperinnästä vahvistettava tarkka takaisin perittävä määrä. Komission on ainoastaan sisällytettävä päätökseensä tietoja, joiden perusteella jäsenvaltio ja tuensaajana ollut yritys voivat yhdessä laskea kyseisen määrän suuremmitta vaikeuksitta. Tämän vuoksi komissio voi oikeutetusti rajoittua toteamaan, että kyseinen tuki on maksettava takaisin, ja jättää kansallisten viranomaisten tehtäväksi laskea tarkat takaisin maksettavat määrät noudattaen komission päätöksessä annettuja ohjeita. |
| --- | --- |

(144)

Komissiolla ei ole käytettävissään riittävästi tietoja, jotta se voisi täsmällisesti arvioida kultakin tuensaajana olleelta kasinolta takaisin perittävät määrät. EU:n säännöstössä ei kuitenkaan edellytetä, että komission olisi määrätessään sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperinnästä vahvistettava tarkka takaisin perittävä määrä. Komission on ainoastaan sisällytettävä päätökseensä tietoja, joiden perusteella jäsenvaltio ja tuensaajana ollut yritys voivat yhdessä laskea kyseisen määrän suuremmitta vaikeuksitta. Tämän vuoksi komissio voi oikeutetusti rajoittua toteamaan, että kyseinen tuki on maksettava takaisin, ja jättää kansallisten viranomaisten tehtäväksi laskea tarkat takaisin maksettavat määrät noudattaen komission päätöksessä annettuja ohjeita.

| (145) | Jäsenvaltion toimittamien tietojen perusteella komissio esittää takaisin perinnälle seuraavat ohjeet. |
| --- | --- |

(145)

Jäsenvaltion toimittamien tietojen perusteella komissio esittää takaisin perinnälle seuraavat ohjeet.

| (146) | Seuraavassa taulukossa esitetään yleiskatsaus kunkin kasinon vuosittain myymien lippujen määrästä (kuten taulukossa todetaan, siinä esitetyt tiedot eivät ole tyhjentäviä) ja alustava arvio kultakin kasinolta takaisin perittävästä määrästä, mistä Kreikan valtio voi puolestaan esittää lisähuomautuksia tehtyään omat laskelmansa takaisin perittävistä määristä.

  Arvioitu määrä kunkin kasinon myymistä lipuista










  VUOSI | KASINO |
| --- | --- | --- |
| Mont Parnès | Korfu | Thessaloniki | Rhodos |
| 1999
  (22.10.1999–31.12.1999) | Tiedot puuttuvat | [...] (80) | (...) | [...] (81) |
| 2000 | Tiedot puuttuvat | (...) | (...) | (...) |
| 2001 | Tiedot puuttuvat | (...) | (...) | (...) |
| 2002 | Tiedot puuttuvat | (...) | (...) | (...) |
| 2003 | Tiedot puuttuvat 1.5.2003 saakka
  1.5.2003 alkaen:
  (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2004 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2005 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2006 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2007 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2008 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2009 (22.10.2009 saakka): | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Yhteensä 22.10.2009 saakka | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 22.10.2009 jälkeen myydyt liput | Tiedot puuttuvat | Tiedot puuttuvat | Tiedot puuttuvat | Tiedot puuttuvat |

(146)

Seuraavassa taulukossa esitetään yleiskatsaus kunkin kasinon vuosittain myymien lippujen määrästä (kuten taulukossa todetaan, siinä esitetyt tiedot eivät ole tyhjentäviä) ja alustava arvio kultakin kasinolta takaisin perittävästä määrästä, mistä Kreikan valtio voi puolestaan esittää lisähuomautuksia tehtyään omat laskelmansa takaisin perittävistä määristä.

Arvioitu määrä kunkin kasinon myymistä lipuista

VUOSI

KASINO

Mont Parnès

Korfu

Thessaloniki

Rhodos

1999

(22.10.1999–31.12.1999)

Tiedot puuttuvat

[...] (80)

(...)

[...] (81)

2000

Tiedot puuttuvat

(...)

(...)

(...)

2001

Tiedot puuttuvat

(...)

(...)

(...)

2002

Tiedot puuttuvat

(...)

(...)

(...)

2003

Tiedot puuttuvat 1.5.2003 saakka

1.5.2003 alkaen:

(...)

(...)

(...)

(...)

2004

(...)

(...)

(...)

(...)

2005

(...)

(...)

(...)

(...)

2006

(...)

(...)

(...)

(...)

2007

(...)

(...)

(...)

(...)

2008

(...)

(...)

(...)

(...)

2009 (22.10.2009 saakka):

(...)

(...)

(...)

(...)

Yhteensä 22.10.2009 saakka

(...)

(...)

(...)

(...)

22.10.2009 jälkeen myydyt liput

Tiedot puuttuvat

Tiedot puuttuvat

Tiedot puuttuvat

Tiedot puuttuvat

Alustava arvio kultakin kasinolta takaisin perittävästä määrästä

(pyöristetty miljoonaan euroon)

| | Mont Parnès | Korfu | Thessaloniki | Rhodos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Algoritmi ja laskelma | Aikana 22.10.1999–2000 (82):
  lippujen määrä
  (x1) × 12 = A1 | Aikana 22.10.1999–2000:
  lippujen määrä
  ([...] lippuja) × 12 = A2 (EUR[...]) | Aikana 22.10.1999–22.10.2009:
  lippujen määrä
  ([...] lippuja) × 7,20 =AB3 (EUR[...]) | N/A |
| Aikana 2000–22.10.2009:
  lippujen määrä
  (y1) × 7,20 = B1 | Aikana 2000–22.10.2009:
  lippujen määrä
  ([...] lippuja) × 7,20 = B2 (EUR[...]) |
| 22.10.2009–tähän päivään:
  lippujen määrä
  (z1) × 7,20 = C1 | 22.10.2009–tähän päivään:
  lippujen määrä
  (z2) × 7,20 = C2 | 22.10.2009–30.8.2010 (83)

  lippujen määrä
  (z3) × 7,20 = C3 |
| Takaisin perittävä kokonaismäärä | A1 + B1 + C1
  Ei vielä laskettu | A2 + B2 + C2
  Ei vielä laskettu | AB3 + C3
  Ei vielä laskettu | N/A |
| Takaisin perittävä kokonaismäärä | Ei vielä laskettu |

Mont Parnès

Korfu

Thessaloniki

Rhodos

Algoritmi ja laskelma

Aikana 22.10.1999–2000 (82):

lippujen määrä

(x1) × 12 = A1

Aikana 22.10.1999–2000:

lippujen määrä

([...] lippuja) × 12 = A2 (EUR[...])

Aikana 22.10.1999–22.10.2009:

lippujen määrä

([...] lippuja) × 7,20 =AB3 (EUR[...])

N/A

Aikana 2000–22.10.2009:

lippujen määrä

(y1) × 7,20 = B1

Aikana 2000–22.10.2009:

lippujen määrä

([...] lippuja) × 7,20 = B2 (EUR[...])

22.10.2009–tähän päivään:

lippujen määrä

(z1) × 7,20 = C1

22.10.2009–tähän päivään:

lippujen määrä

(z2) × 7,20 = C2

22.10.2009–30.8.2010 (83)

lippujen määrä

(z3) × 7,20 = C3

Takaisin perittävä kokonaismäärä

A1 + B1 + C1

Ei vielä laskettu

A2 + B2 + C2

Ei vielä laskettu

AB3 + C3

Ei vielä laskettu

N/A

Takaisin perittävä kokonaismäärä

Ei vielä laskettu

| (147) | Komissio huomauttaa vielä, että SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdalla on lykkäävä vaikutus. Komissio ei ole vastaanottanut tietoja, joiden mukaan kiistanalaisen toimenpiteen soveltaminen olisi keskeytetty aloittamispäätöksen jälkeen. Tämän vuoksi voidaan olettaa, että Kreikan viranomaiset ovat keskeytyksettä toteuttaneet kyseistä toimenpidettä ja toteuttavat sitä edelleen. (84) Kreikan on perittävä tuensaajalta takaisin kaikki tuki, jota se on myöntänyt tämän päätöksen tekemiseen saakka. Komissio panee merkille, että Korfun kasino ei enää perinyt kuuden euron pääsymaksua, vaan vaihtoi sen 15 euroon sen jälkeen, kun se oli yksityistetty elokuussa 2010. Näin ollen laskettaessa takaisin perittävää määrää on otettava huomioon ainoastaan aika elokuuhun 2010 asti. |
| --- | --- |

(147)

Komissio huomauttaa vielä, että SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdalla on lykkäävä vaikutus. Komissio ei ole vastaanottanut tietoja, joiden mukaan kiistanalaisen toimenpiteen soveltaminen olisi keskeytetty aloittamispäätöksen jälkeen. Tämän vuoksi voidaan olettaa, että Kreikan viranomaiset ovat keskeytyksettä toteuttaneet kyseistä toimenpidettä ja toteuttavat sitä edelleen. (84) Kreikan on perittävä tuensaajalta takaisin kaikki tuki, jota se on myöntänyt tämän päätöksen tekemiseen saakka. Komissio panee merkille, että Korfun kasino ei enää perinyt kuuden euron pääsymaksua, vaan vaihtoi sen 15 euroon sen jälkeen, kun se oli yksityistetty elokuussa 2010. Näin ollen laskettaessa takaisin perittävää määrää on otettava huomioon ainoastaan aika elokuuhun 2010 asti.

| (148) | Edellä esitetyn perusteella komission olisi määrättävä Kreikka perimään takaisin tuensaajille sääntöjenvastaisesti myönnetty sisämarkkinoille soveltumaton valtiontuki. Komissio korostaa, että Kreikan on peruutettava kaikki arvioitavana olevan toimenpiteen perusteella myönnetyt merkittävät veroedut tämän päätöksen antamispäivästä alkaen. |
| --- | --- |

(148)

Edellä esitetyn perusteella komission olisi määrättävä Kreikka perimään takaisin tuensaajille sääntöjenvastaisesti myönnetty sisämarkkinoille soveltumaton valtiontuki. Komissio korostaa, että Kreikan on peruutettava kaikki arvioitavana olevan toimenpiteen perusteella myönnetyt merkittävät veroedut tämän päätöksen antamispäivästä alkaen.

| (149) | Kreikka on ilmoittanut tarkastelevansa tulevaisuuden kannalta mahdollisuutta muuttaa kasinoiden hinnoittelupolitiikkaa, jotta kasinoiden välinen syrjintä poistettaisiin. Kreikan mukaan tällä uudella lainsäädännöllä lopetettaisiin arvioitavana olevan toimenpiteen soveltaminen. Kreikka ei kuitenkaan ole ilmoittanut komissiolle tässä asiassa saavutetusta edistymisestä tai tosiasiallisesti tehdyistä muutoksista. Komissio arvelee, että tällaisen uuden lainsäädännön hyväksyminen olisi ratkaisevaa kasinoiden välisen syrjinnän lopettamiselle, ja kehottaa Kreikkaa toteuttamaan välttämättömät toimet viipymättä. |
| --- | --- |

(149)

Kreikka on ilmoittanut tarkastelevansa tulevaisuuden kannalta mahdollisuutta muuttaa kasinoiden hinnoittelupolitiikkaa, jotta kasinoiden välinen syrjintä poistettaisiin. Kreikan mukaan tällä uudella lainsäädännöllä lopetettaisiin arvioitavana olevan toimenpiteen soveltaminen. Kreikka ei kuitenkaan ole ilmoittanut komissiolle tässä asiassa saavutetusta edistymisestä tai tosiasiallisesti tehdyistä muutoksista. Komissio arvelee, että tällaisen uuden lainsäädännön hyväksyminen olisi ratkaisevaa kasinoiden välisen syrjinnän lopettamiselle, ja kehottaa Kreikkaa toteuttamaan välttämättömät toimet viipymättä.

VI   PÄÄTELMÄ

| (150) | Edellä esitetyn perusteella ja asiaan sovellettavan oikeuskäytännön perusteella sekä arvioitavana olevan tapauksen erityispiirteet huomioon ottaen komissio katsoo, että kiistanalainen toimenpide, johon sisältyy verosyrjintää tiettyjen kasinoiden hyväksi ja jonka Kreikan viranomaiset ovat saattaneet voimaan soveltaen samanaikaisesti useita säännöksiä, joissa:






  — | vahvistetaan yhdenmukainen 80 prosentin vero pääsymaksuille ja |
| --- | --- | --- |

(150)

Edellä esitetyn perusteella ja asiaan sovellettavan oikeuskäytännön perusteella sekä arvioitavana olevan tapauksen erityispiirteet huomioon ottaen komissio katsoo, että kiistanalainen toimenpide, johon sisältyy verosyrjintää tiettyjen kasinoiden hyväksi ja jonka Kreikan viranomaiset ovat saattaneet voimaan soveltaen samanaikaisesti useita säännöksiä, joissa:

—

vahvistetaan yhdenmukainen 80 prosentin vero pääsymaksuille ja

| — | vahvistetaan pääsymaksuksi julkisessa omistuksessa oleville kasinoille 6 euroa ja yksityisomistuksessa oleville kasinoille 15 euroa, |
| --- | --- |

—

vahvistetaan pääsymaksuksi julkisessa omistuksessa oleville kasinoille 6 euroa ja yksityisomistuksessa oleville kasinoille 15 euroa,

on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio katsoo myös, että kiistanalaista toimenpidettä on toteutettu SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti ja että se näin ollen on sääntöjenvastaista tukea.

| (151) | Komissio huomauttaa, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaan tuensaajalta voidaan periä takaisin sääntöjenvastainen tuki. Komissio määrää Kreikan perimään takaisin kunkin tuensaajana olleen kasinon saaman sääntöjenvastaisen tuen. Komissio panee merkille, että menettelyasetuksen 15 artiklassa säädetty kymmenen vuoden vanhenemisaika estää kaiken ennen 21 päivää lokakuuta 1999 myönnetyn tuen takaisinperinnän. Kreikan on peruutettava kaikki merkittävät veroedut, joita on myönnetty tämän päätöksen kohteena olevan toimenpiteen perusteella tämän päätöksen antamispäivästä alkaen. |
| --- | --- |

(151)

Komissio huomauttaa, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaan tuensaajalta voidaan periä takaisin sääntöjenvastainen tuki. Komissio määrää Kreikan perimään takaisin kunkin tuensaajana olleen kasinon saaman sääntöjenvastaisen tuen. Komissio panee merkille, että menettelyasetuksen 15 artiklassa säädetty kymmenen vuoden vanhenemisaika estää kaiken ennen 21 päivää lokakuuta 1999 myönnetyn tuen takaisinperinnän. Kreikan on peruutettava kaikki merkittävät veroedut, joita on myönnetty tämän päätöksen kohteena olevan toimenpiteen perusteella tämän päätöksen antamispäivästä alkaen.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Verosyrjintää tiettyjen kasinoiden hyväksi sisältävä valtiontuki, jonka Kreikka on saattanut voimaan soveltaen samanaikaisesti useita säännöksiä, joista osa on sitovia ja joissa:

| — | vahvistetaan yhdenmukainen 80 prosentin vero pääsymaksuille ja |
| --- | --- |

—

vahvistetaan yhdenmukainen 80 prosentin vero pääsymaksuille ja

| — | vahvistetaan pääsymaksuksi julkisessa omistuksessa oleville kasinoille 6 euroa ja yksityisomistuksessa oleville kasinoille 15 euroa, |
| --- | --- |

—

vahvistetaan pääsymaksuksi julkisessa omistuksessa oleville kasinoille 6 euroa ja yksityisomistuksessa oleville kasinoille 15 euroa,

on saatettu voimaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ja se on sisämarkkinoille soveltumatonta tukea, koska se on tuottanut tuensaajina oleville kasinoille, Regency Casino Mont Parnès, Regency Casino Thessaloniki ja Korfun kasino (ottaen huomioon, että Rhodoksen kasino ei ollut tuensaajana enää huhtikuussa 1999), perusteetonta kilpailuetua.

2 artikla

1.   Kreikan on perittävä takaisin tuensaajina olleilta kasinoilta edellä 1 artiklassa tarkoitettu sääntöjenvastainen tuki, jota on myönnetty 21 päivästä lokakuuta 1999 alkaen.

2.   Takaisin perittäville määrille lasketaan korkoa siitä päivästä, jona ne on saatettu tuensaajien käyttöön tosiasialliseen takaisinperintäpäivään saakka.

3.   Korolle lasketaan korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun mukaisesti (85).

4.   Kreikan on poistettava kaikki merkittävä verosyrjintä, jota edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on aiheuttanut tämän päätöksen antamispäivästä alkaen.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2.   Kreikan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta.

4 artikla

1.   Kreikan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta seuraavat tiedot:

| a) | luettelo tuensaajista, jotka ovat saaneet tukea edellä 1 artiklassa tarkoitetun järjestelyn perusteella, ja kunkin tuensaajan kiistanalaisen toimenpiteen perusteella vastaanottaman tuen kokonaismäärä, joka on laskettu tässä päätöksessä annettujen ohjeiden mukaisesti |
| --- | --- |

a)

luettelo tuensaajista, jotka ovat saaneet tukea edellä 1 artiklassa tarkoitetun järjestelyn perusteella, ja kunkin tuensaajan kiistanalaisen toimenpiteen perusteella vastaanottaman tuen kokonaismäärä, joka on laskettu tässä päätöksessä annettujen ohjeiden mukaisesti

| b) | kultakin tuensaajalta perittävä kokonaismäärä (perusmäärä ja korko) |
| --- | --- |

b)

kultakin tuensaajalta perittävä kokonaismäärä (perusmäärä ja korko)

| c) | yksityiskohtainen kuvaus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista ja toteutettavista toimenpiteistä |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtainen kuvaus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista ja toteutettavista toimenpiteistä

| d) | asiakirjat, joilla osoitetaan, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

d)

asiakirjat, joilla osoitetaan, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Kreikan on pidettävä komissio ajan tasalla tämän päätöksen noudattamiseksi toteutettujen kansallisten toimenpiteiden edistymisestä, kunnes edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on peritty takaisin kokonaisuudessaan. Komission pyynnöstä Kreikan on välittömästi toimitettava tietoja tämä päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista ja toteutettavista toimenpiteistä. Kreikan on myös toimitettava yksityiskohtaisia tietoja tuensaajilta jo takaisin perityistä määristä ja niille lasketuista koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä 24 päivänä toukokuuta 2011.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 235, 31.8.2010, s. 3.

1

(2)  Voukourestiou 11, Aktí Poseidonos 48, Loutraki, Ateena 10671, Kreikka.

2

(3)  Rhodoksen kasinoa, jolle oli myönnetty toimilupa 29 päivänä toukokuuta 1996 annetulla ministeriön päätöksellä nro T/633, ei mainittu kantelussa, koska se ei huhtikuussa 1999 toteutetun yksityistämisen jälkeen enää hyötynyt kyseisestä toimenpiteestä.

3

(4)  Ks. alaviite 1.

4

(5)  Erityisesti laki nro 2206/1994; ministeriön päätös nro (YA) 1128269/1226/0015/POL.1292, annettu 16 päivänä marraskuuta 1995 (julkaisuviite FEK 982/B’/1995); laki nro 3139, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2003; EOT:n (julkisia kasinoita valvova elin) pääsihteerin päätökset, jotka on tehty lain nro 1624/1951 ja asetuksen nro 4109/1960 mukaisesti ja jotka ovat 21 päivänä marraskuuta 1991 tehty EOT:n päätös nro 535633, 24 päivänä maaliskuuta 1992 tehty EOT:n päätös nro 508049 ja 24 päivän marraskuuta 1997 tehty EOT:n päätös nro 532691 ja kasinoille kansallisen lainsäädännön mukaisesti myönnetyt toimiluvat, joilla on vahvistettu pääsylippujen hinnat ja velvollisuus maksaa 80 prosenttia lippujen hinnasta, jota sovellettiin jokaiseen kasinoon.

5

(6)  Elliniko Kazino Parnithas AE, Agiou Konstantinou 49, 15124 Marousi Attikis, Kreikka.

6

(7)  Regency Entertainment Psychagogiki kai Touristiki AE, Agiou Konstantinou 49, 15124 Marousi Attikis, Kreikka, ja 13o km odou Thessalonikis-Polygyrou, 55103 Thessaloniki, Kreikka.

7

(8)  Elliniko Kazino Kerkyras AE, Etaireia touristikis anaptyxis, Voulis 7, 10562 Ateena, Kreikka.

8

(9)  Casino Rodos Grande Albergo Delle Rose Boutique Hotel, 4 odos Georgiou Papanikolaou., Rhodos, 85100 Kreikka.

9

(10)  Rhodoksen kasinoa, jolle oli myönnetty toimilupa 29 päivänä toukokuuta 1996 tehdyllä ministeriön päätöksellä, ei mainittu komission vastaanottamassa kantelussa, koska se oli soveltanut 15 euron pääsymaksua huhtikuussa 1999 toteutetusta yksityistämisestään alkaen.

10

(11)  Muodollisen tutkinnan aikana komissiolle kerrottiin, että Korfun kasino oli yksityistetty 30 päivänä elokuuta 2010, jolloin kansainvälisen tarjouskilpailun seurauksena Elliniko Kazino Kerkyras AE:n koko osakepääoma myytiin V&T Corfu Ependyseis Kazino AE:lle. Yksityistämisen jälkeen pääsymaksu saatettiin yleisen 15 euron suuruisen maksun mukaiseksi Korfun kasinon toimiluvasta tehdyn ministeriön päätöksen nro 9206 nojalla (4 §:n 4 momentin 1 kohdan d alakohdan iii alakohta) (FEK Β’1178/5.8.2010).

11

(12)  Niitä johdettiin EOT:n yrityksinä lain nro 1624/1951, asetuksen nro 4109/1960 ja lain nro 2160/1993 nojalla.

12

EOT:n korvasi Korfun ja Mont Parnèsin toimijana myöhemmin Elliniki Etaireia Touristikis Anaptyxis (Kreikan matkailun kehittämisyhtiö, ETA), joka oli kokonaan Kreikan valtion omistuksessa, lain nro 2636/1998 ja lain nro 2837/2000 nojalla. ETA johti noita kahta kasinoa, kunnes niille myönnettiin toimiluvat lailla nro 3139/2003. Rhodoksen kasinoa johti EOT, kunnes sille myönnettiin toimilupa vuonna 1996.

(13)  EOT:n pääsihteerin päätökset tehtiin lain nro 1624/1951 ja asetuksen nro 4109/1960 mukaisesti, ja kyseessä ovat seuraavat päätökset: EOT:n päätös nro 535633, joka on tehty 21 päivänä marraskuuta 1991 ja jolla Mont Parnèsin kasinon pääsymaksuksi on vahvistettu 2 000 drakmaa, EOT:n päätös nro 508049, joka on tehty 24 päivänä maaliskuuta 1992 ja jolla on vahvistettu Korfun ja Rhodoksen kasinoiden pääsymaksuksi 1 500 drakmaa, ja EOT:n päätös nro 532691, joka on tehty 24 päivänä marraskuuta 1997 ja jolla Korfun kasinon pääsymaksuksi on tarkistettu 2 000 drakmaa.

13

(14)  Julkisten kasinoiden lakisääteiseksi pääsymaksuksi tuli kuusi euroa sen jälkeen, kun Kreikka otti euron käyttöön vuonna 2002.

14

(15)  Kasinoiden perustamisesta, organisaatiosta, toiminnasta ja valvonnasta annettu laki nro 2206/1994 (FEK A’62/1994).

15

(16)  Kasinoiden toimiluvat myönnettiin matkailuministeriön päätöksellä seitsemänjäsenisen lautakunnan järjestämän kansainvälisen tarjouskilpailun jälkeen (Kasinoiden toimilupien myöntämisestä vuonna 1994 annetun lain 1 §:n 7 momentti).

16

(17)  Ministeriön päätös nro 1128269/1226/0015/POL.1292, tehty 16 päivänä marraskuuta 1995 (FEK 982/B’/1995).

17

(18)  Vuoden 1995 ministeriön päätöksen 1 momentti: ”Kasinoiden haltijoiden (laki nro 2206/1994) on otettava käyttöön henkilökohtainen pääsylippu 15 päivästä joulukuuta 1995 seuraavien momenttien erityisten säännösten mukaisesti.”

18

(19)  Vuoden 1995 ministeriön päätöksen 5 momentin mukaan: ”Yhtenäinen lipun hinta pelikoneiden ja pelipöytien alueelle pääsyä varten on 5 000 drakmaa.”

19

(20)  Lain mukaan pääsylippujen viralliseksi hinnaksi vahvistettiin 15 euroa sen jälkeen, kun Kreikka otti euron käyttöön vuonna 2002.

20

(21)  Vuoden 1995 ministeriön päätöksen 7 momentin 1 kohdan mukaan: ”Pääsylipun kokonaisarvosta jää 20 prosenttia kasinoyritykselle maksuna lipunhinnasta ja kulujen kattamiseksi, mukaan lukien alv. Loppuosa on valtiolle suoritettavaa maksua.”

21

(22)  Vuoden 1996 ministeriön päätöksen 6 momentin mukaan: ”Jos kasino ei myynnin edistämiseksi tai sosiaalisten velvoitteiden vuoksi peri joltakin henkilöltä pääsymaksua, sen on toimitettava pääsylippu, johon on leimattu ’vapaa lippu’ ja joka kuuluu erityiseen sarjaan tai erityiseen laskuryhmään verokelpoisessa kassakoneessa”.

22

(23)  Vuoden 1995 ministeriön päätöksen 7 momentin 2 kohdan mukaan: ”Vapaalipuista maksetaan veroa tämän päätöksen 5 momentissa säädetyn kyseisen päivän lipunhinnan perusteella.”

23

(24)  Vuoden 1995 ministeriön päätöksen 10 momentin 1 kohdan mukaan: ”Valtiolle suoritettavat maksut on tallennettava asianmukaiseen tuloverotoimistoon kunkin kuukauden kymmenenteen päivään mennessä ja mukaan on liitettävä veroselvitys edellisenä kuukautena kerätyistä maksuista”.

24

(25)  Vuoden 1995 ministeriön päätöksen 8 momentin 1 kohdan mukaan: ”Jollei 2 ja 7 momentista soveltuvin osin muuta johdu, [kasinon haltijat] voivat myydä pitkäaikaisia pääsylippuja, jotka ovat voimassa 15–30 peräkkäistä päivää tai tarvittaessa yhden kalenterikuukauden. Tällaisten pitkäaikaisten pääsylippujen arvosta voidaan myöntää veroalennusta seuraavasti:

25

| a) | 15 päivää voimassa olevista lipuista 40 prosenttia 15 päivän lippujen kokonaisarvosta; jos liput on myönnetty kahdeksi viikoksi, kuukauden viimeiset kaksi viikkoa kattaa ajan, joka alkaa kuudennestatoista päivästä ja päättyy kuukauden lopussa; |
| --- | --- |

a)

15 päivää voimassa olevista lipuista 40 prosenttia 15 päivän lippujen kokonaisarvosta; jos liput on myönnetty kahdeksi viikoksi, kuukauden viimeiset kaksi viikkoa kattaa ajan, joka alkaa kuudennestatoista päivästä ja päättyy kuukauden lopussa;

| b) | 30 päivää tai kuukauden voimassa olevista lipuista, 50 prosenttia 30 päivän lippujen kokonaisarvosta.” |
| --- | --- |

b)

30 päivää tai kuukauden voimassa olevista lipuista, 50 prosenttia 30 päivän lippujen kokonaisarvosta.”

(26)  Vuonna 1993 annetussa laissa nro 2160/1993 säädettiin, että Rhodoksen, Mont Parnèsin ja Korfun kasinot toimisivat edelleen EOT:n valvonnassa olevina klubeina EOT:n toiminnasta säädetyn lain nro 1624/1951, asetuksen nro 4109/1960 ja lain nro 2160/1993 nojalla, kunnes kasinolautakunta myöntäisi niille toimiluvat.

26

(27)  Mont Parnèsin valvojana ETA:n korvasi Elliniko Kazino Parnithas AE, joka oli vuonna 2001 perustettu ETA:n tytäryhtiö.

27

(28)  Mont Parnèsin kasino yksityistettiin osittain 10 päivänä toukokuuta 2003, jolloin Elliniko Kazino Parnithas AE:n osakkeista myytiin kansainvälisen tarjouskilpailun jälkeen 49 prosenttia Ateenan Resort Casino Anonymi Etaireia Symmetochon AE:lle, jonka tarjouskilpailussa menestynyt yritys Hyatt Regency – Elliniki Technodomiki. Elliniko Kazino Parnithas oli perustettu vuonna 2001 ETA:n tytäryhtiöksi. ETA perustettiin vuonna 1998, ja se seurasi vuonna 2000 EOT:tä Mont Parnèsin ja Korfun kasinoiden valvojana (ks. myös alaviite 12).

28

(29)  Kreikan viranomaisilta muodollisen tutkinnan yhteydessä saatujen tietojen mukaan Korfun kasino yksityistettiin 30 päivänä elokuuta 2010, jolloin Elliniki Kazino Kerkyras AE:n koko pääomaosakkuus myytiin kansainvälisen tarjouskilpailun jälkeen V&T Corfu Ependyseis Casino AE:lle, jonka tarjouskilpailussa menestynyt yritys Vivere Entertainment Emporiki & Symmetochon AE – Theros International Gaming Inc. oli perustanut. Elliniki Kazino Kerkyras AE oli perustettu vuonna 2001 ETA:n tytäryhtiöksi.

29

(30)  Ks. edellä alaviite 13.

30

(31)  Julkaisuviite FEK 904, 6.12.1994.

31

(32)  Asetus nro 2687/1953 investoinneista ja ulkomaisen rahoituksen suojelusta.

32

(33)  Thessalonikin kasinoon sovellettiin asetusta nro 2687/1953 presidentin asetuksen nro (PD) 290/1995 mukaisesti. Viimeksi mainitussa asetuksessa säädettiin, että sitä oli kohdeltava samanarvoisesti Mont Parnèsin ja Korfun kasinoiden kanssa.

33

(34)  Aloittamispäätöksen johdanto-osan 16–18 kappale.

34

(35)  Aloittamispäätöksen johdanto-osan 19–23 kappale.

35

(36)  Aloittamispäätöksen johdanto-osan 26–28 ja 37 kappale.

36

(37)  Aloittamispäätöksen johdanto-osan 24–29 kappale.

37

(38)  Aloittamispäätöksen johdanto-osan 30–32 kappale.

38

(39)  Aloittamispäätöksen johdanto-osan 34–35 kappale.

39

(40)  Aloittamispäätöksen johdanto-osan 36–38 kappale.

40

(41)  Aloittamispäätöksen johdanto-osan 39–40 kappale.

41

(42)  Kreikan valtioneuvoston mukaan tämä johtuu siitä, että: a) lainsäädäntövalta, joka varmistaa lain päämäärät, edellyttää pääsylippujen myymistä vain niille, jotka aikovat mennä pelialueelle, eikä tiloissa tarjottavien muiden (hotelli-, ravintola- jne.)palvelujen käyttäjille, b) pääsymaksujen hintaa ei ole sisällytetty lain nro 2206/1994 2 §:n 6 momentissa lueteltuihin valtiontuloihin ja c) lainsäädäntövalta on antanut mahdollisuuden perustaa joko yhdenmukainen järjestely kaikille lain nro 2206/1994 soveltamisalaan kuuluville kasinoille tai yksittäiset järjestelyt, jos se katsotaan erityisen perustelluksi.

42

(43)  Valtioneuvoston tuomio nro 4027/1998. Ks. myös edellä alaviite 39.

43

(44)  Rhodoksen kasinoa ei mainita tässä yhteydessä, koska se on soveltanut 15 euron hintaa vuodesta 1999, joten takaisinperintä ei koske sitä menettelyasetuksen 15 artiklassa asetettu kymmenen vuoden vanhentumisaika huomioon ottaen.

44

(45)  Erityisesti asetus nro 2687/1953, laki nro 2206/1994, ministeriön päätös nro 1128269/1226/0015/POL.1292, tehty 16 päivänä marraskuuta 1995 (FEK 982/B’/1995) ja laki nro 3139, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2003.

45

(46)  Arvioitavana olevassa toimenpiteessä on kyse julkisista kasinoista ja Thessalonikin yksityisestä kasinosta, jota on poikkeuksellisesti kohdeltu samoin kuin julkisia kasinoita, kuten tässä päätöksessä on selvitetty.

46

(47)  Edellä mainitun vuonna 1995 tehdyn ministeriön päätöksen 10 §:n 1 momentin mukaan: ”Julkiset verot on tallennettava yrityksen tuloverotuksesta vastaavaan verotoimistoon kunkin kuukauden kymmenenteen päivään mennessä ja mukaan on liitettävä selvitys edellisenä kuukautena kerätyistä veroista”.

47

(48)  Poiketen edellä mainitusta viittauksesta julkisiin kasinoihin komissio haluaisi korostaa, että julkisille kasinoille vahvistettua alhaisempaa pääsymaksua sovelletaan poikkeuksellisesti myös yhteen yksityiseen kasinoon, nimittäin Thessalonikin kasinoon, kuten tässä päätöksessä on todettu.

48

(49)  Ks. asia C-143/99, Adria-Wien Pipeline ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, tuomio 8.11.2001, Kok. 2001, s. I-8365.

49

(50)  Rhodoksen kasino alkoi periä 15 euron pääsymaksua sen jälkeen, kun se oli yksityistetty vuonna 1999, ja se on maksanut siitä lähtien 80 prosenttia veroa kyseisestä maksusta.

50

(51)  Ks. esimerkiksi asia C76/2003 – komission päätös 2011/276/EU, tehty 26 päivänä toukokuuta 2010, valtiontuesta, jonka Belgia on toteuttanut verosopimuksen muodossa yhtiön Umicore SA (entinen Union Minière SA) hyväksi, EUVL L 122, 11.5.2011, s. 76.

51

(52)  Komission päätös 98/476/EY, tehty 21 päivänä toukokuuta 1998, Saksan tuloverolain 52 §:n 8 momentin perusteella myönnettävistä veronhuojennuksista, EYVL L 212, 30.7.1998, s. 50.

52

(53)  Thessalonikin kasino tarjoaa vapaan pääsyn klo 7.00–20.00 sunnuntaista torstaihin (10 päivästä tammikuuta alkaen): http://www.regencycasinos.gr/en-GB/Promotion/Kliroseis/Kliroseis.aspx.

53

(54)  Kukin kasino maksaa valtiolle osuuden vuotuisista bruttovoitoistaan, tässä tarkoitetussa päätoimenpiteessä on kyse siitä, että laissa Loutrakille on vahvistettu alhaisempi osuus kuin muille. Loutraki väitti kuitenkin muodollisen tutkinnan yhteydessä maksaneensa käytännössä saman määrän kuin sen kilpailijat, mikä perustui viranomaisten kanssa tehtyyn sopimukseen.

54

(55)  Ks. asia C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze ym., tuomio 10.1.2006, Kok 2006, s. I-289. Ks. myös komission päätös, tehty 22 päivänä syyskuuta 2004, asia nro N 354/04, Irish Holding Company Regime, EUVL C 131, 28.5.2005, s. 10. Ks. vastaavasti Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen, EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3.

55

(56)  Komission päätös 2003/515/EY, tehty 17 päivänä helmikuuta 2003, toimenpiteestä, jonka Alankomaat on toteuttanut kansainvälisen rahoitustoiminnan tukemiseksi (tukitoimenpide nro C 52/01), EUVL L 180, 18.7.2003, s. 52, johdanto-osan 84 kappale.

56

(57)  Ks. tässä yhteydessä asia C-308/01, GIL Insurance, tuomio 29.4.2004, Kok. 2004, s. I-4777, 68 kohta; asia C-172/03, Heiser, tuomio 3.3.2005, Kok. 2005, s. I-1627, 40 kohta, ja asia C-88/03, Portugali v. komissio, tuomio 6.9.2006, Kok. 2006, s. I-7115, 54 kohta.

57

(58)  Ks. asia C-88/03, Portugali v. komissio, tuomio 6.9.2006, Kok. 2006, s. I-7115, 54 kohta.

58

(59)  Ks. tässä yhteydessä asia T-93/2002, Confédération nationale du Crédit mutuel v. komissio, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen (nykyään unionin yleinen tuomioistuin) tuomio 18.1.2005, Kok 2005, s. II-143.

59

Ks. myös esimerkiksi asia C-56/93, Belgia v. komissio, tuomio 29.2.1996, Kok. 1996, s. I-723, 79 kohta, asia C-241/94, Ranska v. komissio, tuomio 26.9.1996, Kok. 1996, s. I-4551, 20 kohta, asia C-75/97, Belgia v. komissio, tuomio 17.6.1999, Kok. 1999, s. I-3671, 25 kohta, ja asia C-409/00, Espanja v. komissio, tuomio 13.2.2003, Kok. 2003, s. I-10901, 46 kohta.

(60)  Ks. asia 173/73, Italia v. komissio, tuomio 2.7.1974, Kok. 1974, s. 709, suomenk. ep. s. 323.

60

(61)  Ks. edellä alaviitteessä 49 mainittu asia C-88/03, Portugali v. komissio, 81 kohta. Ks. myös asia T-227/01, Territorio Histórico de Álava ym., tuomio 9.9.2009, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 179 kohta, ja asia T-230/01, Territorio Histórico de Álava ym., tuomio 9.9.2009, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 190 kohta.

61

(62)  Ks. asia C-372/97, Italia v. komissio, tuomio 29.4.2004, Kok. 2004, s. I-3679, 44 kohta; asia C-66/02, Italia v. komissio, tuomio 15.12.2005, Kok. 2005, s. I-10901, 111 kohta, ja asia C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze, tuomio 10.1.2006, Kok. 2006, s. I-289, 140 kohta.

62

(63)  Ks. asia T-214/95, Het Vlaamse Gewest v. komissio, tuomio 30.4.1998, Kok. 1998, s. II-717.

63

(64)  Ks. asia 730/79, Philip Morris v. komissio, tuomio 17.9.1980, Kok. 1980, s. 2671, 11 ja 12 kohta, ja asia T-214/95, Het Vlaamse Gewest v. komissio, tuomio 30.4.1998, Kok. 1998, s. II-717, 48–50 kohta.

64

(65)  Ks. edellä alaviitteessä 63 mainittu asia Het Vlaamse Gewest v. komissio; asia C-280/00, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, tuomio 24.7.2003, Kok. 2003, s. I-7747, 81–82 kohta, ja asia C-172/03, Heiser, tuomio 3.3.2005, Kok. 2005, s. I-1627, 32–33 kohta.

65

(66)  Ks. erityisesti asia C-172/03, Heiser, ja asia C-280/00, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg.

66

(67)  Ks. erityisesti asia C-42/07, Liga Portuguesa de Futebol Profissional ja Bwin International v. Departamento de Jogos da Santa Casa da Misericórdia de Lisboa, tuomio 8.9.2009, Kok. 2009, s. I-7633.

67

(68)  Esimerkiksi Mont Parnèsin kasinon toiminnasta vastaa toimiluvan haltijana oleva yksityinen yritys, Ateenan Resort Casino Anonymi Etaireia Symmetochon. Ateenan Resort Casino hankki 49 prosenttia kasinon osakkeista ja otti sen hallinnon vastuulleen sen jälkeen, kun kasino yksityistettiin osittain vuonna 2003 (julkisessa omistuksessa oleva ETA säilytti 51 prosenttia osakkeista). Ateenan Resort Casinosta 70 prosenttia omistaa 70 Regency Entertainment Psychagogiki kai Touristiki AE (virallisesti Hyatt Regency Xenodocheiaki kai Touristiki (Thessaloniki) AE), ja loput 30 prosenttia omistaa Ellaktor AE (virallisesti Elliniki Technodomiki AE). Kreikassa Hyatt Regency vastaa myös Regency Casino Thessalonikin toiminnasta ja valvoo sitä. Monikansallinen Hyatt Hotels ryhmittymä, jonka päätoimitilat ovat Chicagossa, Illinoisissa, Yhdysvalloissa, hallinnoi, vastaa kyseisen tuotemerkin franchise-yrittäjyydestä, omistaa ja kehittää Hyatt-hotelleja, lomakeskuksia ja majoitus- ja lomatiloja kaikkialla maailmassa. Yrityksen maailmanlaajuinen salkku koostui 31.12.2010 453 kiinteistöstä: täyden palvelun hotellit toimivat seuraavilla tuotemerkeillä Hyatt®, Park Hyatt®, AndazTM, Grand Hyatt®, and Hyatt Regency®; kaksi valikoidun palvelun tuotemerkkiä ovat Hyatt Place® ja Hyatt Summerfield SuitesTM. Lomaosakekiinteistöjä kehitetään tuotemerkillä Hyatt Vacation Club®. Pelkällä tuotemerkillä Hyatt Regency toimii yhdeksän hotellia/lomakeskusta Ranskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Saksassa, Kreikassa ja Puolassa. Hyatt pyörittää neljää kasinoa tuotemerkillä Hyatt Regency. Näihin kuuluu Thessalonikin kasino ja Hyatt Regency Warsaw hotelli ja Varsovan kasino Puolassa (muut kaksi sijaitsevat Etelä-Koreassa ja Wisconsinissa, Yhdysvalloissa). Nämä tiedot ovat saatavilla osoitteessa www.hyatt.com.

68

Loutraki antaa toisen esimerkin: Club Hotel Casino Loutraki on Municipality of Loutrakin kunnan (DAET Loutraki AE:n kautta) ja monikansallisen holding-yhtiön Club Hotel Loutraki AE:n yhteisyritys, joka hallinnoi Loutrakin kasinoa ja on sen pääsijoittaja. Osoitteessa http://www.clubhotelloutraki.gr saatavilla olevien tietojen mukaan Club Hotel Loutrakin osakkeenomistajina on Kreikan ja kansainvälisen liikemaailman merkittäviä nimiä, kuten Casinos Austria International (kasainvälisesti suurimpia kasinoihin sijoittajia, jolla on 67 kasinoa 15 maassa), Trapeza Peiraios (Piraeus Bank), EFG Eurobank Ergasias ja israelilaisessa omituksessa olevat yhtiöt, joiden hallussa on muun muassa kuusi muuta kasinoa ja luksus-hotelliketjuja. Nämä tiedot ovat saatavilla osoitteessa http://www.clubhotelloutraki.gr/.

Monikansallinen yhtiö Queenco Leisure International hallinnoi yksin Rhodoksen kasinoa. Se on myös osakkaana ja yhteisvastuussa seuraavista kasinoista: Club Hotel Casino Loutraki, Loutraki, Kreikka (osakkeenomistus ja yhteisvastuu); Casino Palace, Bukarest, Romania (suurin osakkuus ja yksinomainen vastuu) ja Sasazu, Praha, Tšekki (ainoa osakkuus ja vastuu). Nämä tiedot ovat saatavilla osoitteessa http://www.casinorodos.gr/.

(69)  Hallituksen järjestämä kuuleminen uhkapelimarkkinoiden sääntelyä koskevasta lakialoitteesta, kesällä 2010.

69

(70)  Kok. 2006, s. I-10341. Ks. myös asia C-109/08, komissio v. Kreikka, tuomio 4.6.2009, Kok. 2009, s. I-4657.

70

(71)  Muita esimerkkejä komission aiemmasta käytännöstä, ks. komission päätös 2004/76/EY, tehty 13 päivänä toukokuuta 2003, tukiohjelmasta, jonka Ranska on toteuttanut pääkonttoreiden ja logistiikkakeskusten hyväksi, EUVL L 23, 28.1.2004, s. 1, johdanto-osan 73 kappale. Vastaavia päätelmiä varten ks. komission päätös 2003/515/EY, tehty 17 päivänä helmikuuta 2003, toimenpiteestä, jonka Alankomaat on toteuttanut kansainvälisen rahoitustoiminnan tukemiseksi, EUVL L 180, 18.7.2003, s. 52, johdanto-osan 105 kappale ja komission päätös 2004/77/EY, tehty 24 päivänä kesäkuuta 2003, tukijärjestelmästä, jonka Belgia on toteuttanut yhdysvaltalaisten myyntiyritysten (US Foreign Sales Corporations) verotukseen sovellettavan ennakkopäätösjärjestelmän mukaisesti, EUVL L 23, 28.1.2004, s. 14, johdanto-osan 70 kappale.

71

(72)  Ks. asia T-211/05, Italia v. komissio, tuomio, 4.9.2009, Kok. 2009, s. II-2777, 173 kohta; ks. myös asia T-459/93, Siemens v. komissio, tuomio 8.6.1995, Kok.1995, s. II-1675, 48 kohta.

72

(73)  Kreikan 6. lokakuuta 2010 toimittamat tiedot.

73

(74)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

74

(75)  Ks. esimerkiksi yhdistetyt asiat T-195/01 ja T-207/01, Gibraltar v. komissio, tuomio 30.4.2002, Kok. 2002, s. II-2309, 130 kohta (EYVL C 169, 13.7.2002, s. 30).

75

(76)  Komission päätös 2003/515/EY, tehty 17 päivänä helmikuuta 2003, toimenpiteestä, jonka Alankomaat on toteuttanut kansainvälisen rahoitustoiminnan tukemiseksi (EUVL L 180, 18.7.2003, s. 52) ja komission päätös 2004/76/EY, tehty 13 päivänä toukokuuta 2003, tukiohjelmasta, jonka Ranska on toteuttanut pääkonttoreiden ja logistiikkakeskusten hyväksi (EUVL L 23, 28.1.2004, s. 1).

76

(77)  Yhdistetyt asiat C-182/03 ja C-217/03, Forum 187, tuomio 22.6.2006, Kok. 2006, s. I-5479, 147 kohta. Ks. myös asia C-506/03, Saksa v. komissio, tuomio 24.11.2005, ei vielä julkaistu EUVL:ssä, 58 kohta, ja asia C-265/85, Van den Bergh en Jurgens ym. v. komissio, tuomio 11.3.1987, Kok. 1987, s. 1155, 44 kohta.

77

(78)  Ks. myös edellä 21 kappale.

78

(79)  Julkaisuviite FEK 904, 6.12.1994.

79

(80)  Liikesalaisuus.

80

(81)  Rhodoksen kasino yksityistettiin huhtikuussa 1999, eikä se enää sen jälkeen soveltanut alhaisempaa pääsymaksua. Rhodoksen 21 päivään lokakuuta 2009 asti saamaan tukeen sovelletaan vanhenemisaikaa.

81

(82)  Kreikan viranomaiset toimittavat tarkan päivämäärän vuodelta 2000, jolloin ETA alkoi suorittaa 80 prosentin veroa alhaisemmasta kuuden euron hinnasta.

82

(83)  Kun katsotaan, että Korfun kasino ei enää ollut tuensaaja sen jälkeen, kun se yksityistettiin elokuussa 2010 ja se alkoi periä 15 euron pääsymaksua.

83

(84)  Komissiolla on toistaiseksi käytettävissään vain puutteellisia tietoja ajanjaksolta 22.10.1999–22.10.2009, eikä sillä ole lainkaan tietoja toimenpiteen mahdollisesta soveltamisesta edelleen 22.10.2009 jälkeen.

84

(85)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

85

---

| 1.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 285/46 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 285/46

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 27 päivänä lokakuuta 2011,

jäämiä tutkivien kansallisten vertailulaboratorioiden luetteloa koskevan päätöksen 98/536/EY muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 7610)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/717/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elävissä eläimissä ja niistä saatavissa tuotteissa olevien tiettyjen aineiden ja niiden jäämien osalta suoritettavista tarkastustoimenpiteistä ja direktiivien 85/358/ETY ja 86/469/ETY sekä päätösten 89/187/ETY ja 91/664/ETY kumoamisesta 29 päivänä huhtikuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/23/EY (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä 96/23/EY vahvistetaan tarkastusmenettelyt, jotka koskevat sen liitteessä I tarkoitettuja aineita ja jäämäryhmiä. Siinä säädetään, että jokaisen jäsenvaltion on nimettävä ainakin yksi kansallinen vertailulaboratorio, joka vastaa tietyistä direktiivissä säädetyistä tehtävistä. Direktiivissä 96/23/EY säädetään myös, että komissio laatii luettelon edellä tarkoitetuista jäsenvaltioiden nimeämistä vertailulaboratorioista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 96/23/EY vahvistetaan tarkastusmenettelyt, jotka koskevat sen liitteessä I tarkoitettuja aineita ja jäämäryhmiä. Siinä säädetään, että jokaisen jäsenvaltion on nimettävä ainakin yksi kansallinen vertailulaboratorio, joka vastaa tietyistä direktiivissä säädetyistä tehtävistä. Direktiivissä 96/23/EY säädetään myös, että komissio laatii luettelon edellä tarkoitetuista jäsenvaltioiden nimeämistä vertailulaboratorioista.

| (2) | Jäämiä tutkivien kansallisten vertailulaboratorioiden luettelo on tällä hetkellä komission päätöksen 98/536/EY (2) liitteenä. |
| --- | --- |

(2)

Jäämiä tutkivien kansallisten vertailulaboratorioiden luettelo on tällä hetkellä komission päätöksen 98/536/EY (2) liitteenä.

| (3) | Tietyt jäsenvaltiot ovat nimenneet lisää kansallisia vertailulaboratorioita tai vaihtaneet nimetyn laboratorion toiseen laboratorioon. Lisäksi joidenkin päätöksen 98/536/EY liitteessä lueteltujen laboratorioiden yhteystiedot ja tutkittavat jäämäryhmät ovat muuttuneet. Unionin lainsäädännön selkeyden ja yhdenmukaisuuden vuoksi on aiheellista saattaa kyseisen päätöksen liitteessä vahvistettu kansallisten vertailulaboratorioiden luettelo ajan tasalle. |
| --- | --- |

(3)

Tietyt jäsenvaltiot ovat nimenneet lisää kansallisia vertailulaboratorioita tai vaihtaneet nimetyn laboratorion toiseen laboratorioon. Lisäksi joidenkin päätöksen 98/536/EY liitteessä lueteltujen laboratorioiden yhteystiedot ja tutkittavat jäämäryhmät ovat muuttuneet. Unionin lainsäädännön selkeyden ja yhdenmukaisuuden vuoksi on aiheellista saattaa kyseisen päätöksen liitteessä vahvistettu kansallisten vertailulaboratorioiden luettelo ajan tasalle.

| (4) | Päätös 98/536/EY olisi näin ollen muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(4)

Päätös 98/536/EY olisi näin ollen muutettava vastaavasti.

| (5) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 98/536/EY liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2011.

Komission puolesta

John DALLI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 125, 23.5.1996, s. 10.

1

(2)  EYVL L 251, 11.9.1998, s. 39.

2

---

LIITE

”LIITE

KANSALLISET VERTAILULABORATORIOT

| Jäsenvaltio | Vertailulaboratoriot | Jäämäryhmä |
| --- | --- | --- |
| Belgia | Wetenschappelijk Instituut Volksgezondheid/Institut scientifique de la santé publique |
| J. Wytsmanstraat 14/Rue J. Wytsman |
| 1050 Brussel/Bruxelles |

Jäsenvaltio

Vertailulaboratoriot

Jäämäryhmä

Belgia

Wetenschappelijk Instituut Volksgezondheid/Institut scientifique de la santé publique

J. Wytsmanstraat 14/Rue J. Wytsman

1050 Brussel/Bruxelles

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2c, B2d, B2e, B2f, B3a, B3b, B3e, B3f

| Centrum voor Onderzoek in Diergeneeskunde en Agrochemie (CODA)/Centre d’étude et de recherches vétérinaires et agrochimiques (CERVA) |
| --- |
| Leuvensesteenweg 17 |
| 3080 Tervuren |

Centrum voor Onderzoek in Diergeneeskunde en Agrochemie (CODA)/Centre d’étude et de recherches vétérinaires et agrochimiques (CERVA)

Leuvensesteenweg 17

3080 Tervuren

B3c, B3d

Bulgaria

| Централна лаборатория по ветеринарно-санитарна експертиза и екология |
| --- |
| ул. „Искърско шосе“ No 5 |
| 1528 София |

Централна лаборатория по ветеринарно-санитарна експертиза и екология

ул. „Искърско шосе“ No 5

1528 София

(Central Laboratory of Veterinary Control and Ecology, 5 Iskarsko shousse Str., 1528 Sofia)

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2c, B2d, B2e, B3a, B3b, B3c, B3e, B3f

eläintuotteet, paitsi rehu

Tšekki

| Národní referenční laboratoř pro sledování reziduí veterinárních léčiv |
| --- |
| Ústav pro státní kontrolu veterinárních biopreparátů a léčiv Brno |
| Hudcova 56 A |
| 621 00 Brno |

Národní referenční laboratoř pro sledování reziduí veterinárních léčiv

Ústav pro státní kontrolu veterinárních biopreparátů a léčiv Brno

Hudcova 56 A

621 00 Brno

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B2d

| Národní referenční laboratoř pro rezidua pesticidů a PCB |
| --- |
| Státní veterinární ústav Praha |
| Sídlištní 136/24 |
| 165 03 Praha 6 |

Národní referenční laboratoř pro rezidua pesticidů a PCB

Státní veterinární ústav Praha

Sídlištní 136/24

165 03 Praha 6

B3a, B3b

| Národní referenční laboratoř pro chemické prvky |
| --- |
| Státní veterinární ústav Olomouc, laboratoř |
| Kroměříž |
| Hulínská 2286 |
| 767 60 Kroměříž |

Národní referenční laboratoř pro chemické prvky

Státní veterinární ústav Olomouc, laboratoř

Kroměříž

Hulínská 2286

767 60 Kroměříž

B3c

| Národní referenční laboratoř pro mykotoxiny a další přírodní toxiny, barviva, antibakteriální inhibiční látky a rezidua veterinárních léčiv |
| --- |
| Státní veterinární ústav Jihlava |
| Rantířovská 93 |
| 586 05 Jihlava |

Národní referenční laboratoř pro mykotoxiny a další přírodní toxiny, barviva, antibakteriální inhibiční látky a rezidua veterinárních léčiv

Státní veterinární ústav Jihlava

Rantířovská 93

586 05 Jihlava

B1, B2 (paitsi B2d), B3d, B3e

Tanska

| DTU Fødevareinstituttet |
| --- |
| Mørkhøj Bygade 19 |
| DK-2860 Søborg |

DTU Fødevareinstituttet

Mørkhøj Bygade 19

DK-2860 Søborg

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B3

| Laboratorium, mikrobiologi/kemi (Ringsted) |
| --- |
| Søndervang 4 |
| 4100 Ringsted |

Laboratorium, mikrobiologi/kemi (Ringsted)

Søndervang 4

4100 Ringsted

B1, B2

Saksa

| Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit |
| --- |
| Postfach 1564 |
| 38005 Braunschweig |

Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit

Postfach 1564

38005 Braunschweig

Kaikki ryhmät

Viro

| Veterinaar- ja Toidulaboratoorium |
| --- |
| Kreutzwaldi 30 |
| 51006 Tartu |

Veterinaar- ja Toidulaboratoorium

Kreutzwaldi 30

51006 Tartu

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2d, B2e, B2f, B3c

| Terviseameti Tartu labor |
| --- |
| Põllu 1A |
| 50303 Tartu |

Terviseameti Tartu labor

Põllu 1A

50303 Tartu

B2c, B3a, B3b

| Põllumajandusuuringute Keskus |
| --- |
| Teaduse 4/6 |
| Saku |
| 75501 Harjumaa |

Põllumajandusuuringute Keskus

Teaduse 4/6

Saku

75501 Harjumaa

B3d

Irlanti

| State Laboratory |
| --- |
| Young’s Cross |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

State Laboratory

Young’s Cross

Celbridge

Co. Kildare

A1, A3, A4, A6 (ainoastaan nitromidatsolit), B2b (ainoastaan nitromidatsolit) B2e, B2f (kortikosteroidit), B3d

| Veterinary Public Health Regulatory Laboratory |
| --- |
| Young’s Cross |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

Veterinary Public Health Regulatory Laboratory

Young’s Cross

Celbridge

Co. Kildare

A2, A5, A6, (paitsi nitrofuraanit, nitromidatsolit), B1, B2d, B2f (ainoastaan karbadoksi), B3c

| Ashtown Food Research Centre, Teagasc |
| --- |
| Ashtown |
| Dublin 15 |

Ashtown Food Research Centre, Teagasc

Ashtown

Dublin 15

A6 (nitrofuraanit), B2a (matolääkkeet, paitsi emamektiini), B2b (antikokkidioosit), B2c

| Marine Institute |
| --- |
| Rinville |
| Oranmore |
| Galway |

Marine Institute

Rinville

Oranmore

Galway

B2a (emamektiini), B2f (teflubentsuroni ja diflubentsuroni), B3e (MG + LMG)

| Pesticide Control Laboratory |
| --- |
| Young’s Cross |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

Pesticide Control Laboratory

Young’s Cross

Celbridge

Co. Kildare

B3a (orgaanista klooria sisältävät torjunta-aineet ja 7 PCB:t), B3b, B3f

Kreikka

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Σερρών |
| --- |
| Τέρμα Ομονοίας |
| 621 10 Σέρρες |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Σερρών

Τέρμα Ομονοίας

621 10 Σέρρες

(Veterinary Diagnostic Laboratory Serres, Terma Omonias, 621 10 Serres)

A1, A3, A4, A6 (dapsoni), B2f (karbadoksi, olakvindoksi, kortikosteroidit), B3a

| Ινστιτούτο Υγιεινής Τροφίμων Αθηνών |
| --- |
| Νεαπόλεως 25 |
| 153 10, Αγ. Παρασκευή |
| Αθήνα |

Ινστιτούτο Υγιεινής Τροφίμων Αθηνών

Νεαπόλεως 25

153 10, Αγ. Παρασκευή

Αθήνα

(Institute of Food Hygiene of Athens, Neapoleos 25, 153 10, Aghia Paraskevi, Athens, Greece)

A2, A5, A6 (klooripromatsiini, nitromidatsolit), B1, B2d, B3b, B3c, B3e

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Τρίπολης |
| --- |
| Πέλαγος Αρκαδίας |
| 22100 Τρίπολη |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Τρίπολης

Πέλαγος Αρκαδίας

22100 Τρίπολη

(Veterinary Laboratory of Tripolis, Pelagos Arkadias, 22100 Tripolis, Greece)

A6 (klooriamfenikoli ja nitrofuraanit), B2c

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Χανίων |
| --- |
| Μ. Μπότσαρη 66 |
| 73100 Χανιά |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Χανίων

Μ. Μπότσαρη 66

73100 Χανιά

(Veterinary Laboratory of Chania, Μ. Botsari 66, 73100 Chania, Greece)

B1 hunajassa

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Λάρισας |
| --- |
| 7ο χλμ. Εθνικής οδού Λαρίσης-Τρικάλων |
| 411 10 Λάρισα |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Λάρισας

7ο χλμ. Εθνικής οδού Λαρίσης-Τρικάλων

411 10 Λάρισα

(Veterinary Laboratory of Larissa, 7th km National Road Larissa-Trikala, 411 10, Larissa, Greece)

B2a, B2b

| Ινστιτούτο Βιοχημείας, Τοξικολογίας και Διατροφής των Ζώων |
| --- |
| Νεαπόλεως 25 |
| 153 10, Αγ. Παρασκευή |
| Αθήνα |

Ινστιτούτο Βιοχημείας, Τοξικολογίας και Διατροφής των Ζώων

Νεαπόλεως 25

153 10, Αγ. Παρασκευή

Αθήνα

(Institute of Biochemistry, Toxicology and Feed of Athens, Neapoleos 25, 153 10, Aghia Paraskevi, Athens, Greece)

B3d

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Θεσσαλονίκης |
| --- |
| Λήμνου 3A |
| 54627 Θεσσαλονίκη |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Θεσσαλονίκης

Λήμνου 3A

54627 Θεσσαλονίκη

(Veterinary Laboratory of Thessalonica, Lemnou 3A, 54627, Thessalonica, Greece)

B2e

Espanja

| Centro Nacional de Alimentación (Agencia Española de Seguridad Alimentaría y Nutrición) |
| --- |
| Carretera Pozuelo-Majadahonda, Km. 5,1 |
| 28220 Majadahonda (Madrid) |

Centro Nacional de Alimentación (Agencia Española de Seguridad Alimentaría y Nutrición)

Carretera Pozuelo-Majadahonda, Km. 5,1

28220 Majadahonda (Madrid)

A1, A3, A4, A5, A6 (klooriamfenikoli, nitrofuraanit), B1, B2f (kortikosteroidit, karbadoksi, olakvindoksi), B3a, B3b, B3d, B3e, B3f

| Laboratorio Central de Sanidad Animal (Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino) |
| --- |
| Camino del Jau s/n |
| 18320 Santa Fe (Granada) |

Laboratorio Central de Sanidad Animal (Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino)

Camino del Jau s/n

18320 Santa Fe (Granada)

A2, A6 (nitromidatsolit), B2a B2b, B2c, B2d, B2e, B2f (paitsi kortikosteroidit), B3f

| Laboratorio Arbitral Agroalimentario (Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino) |
| --- |
| Carretera de La Coruña, Km 10,700 |
| 28071 Madrid |

Laboratorio Arbitral Agroalimentario (Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino)

Carretera de La Coruña, Km 10,700

28071 Madrid

B3c, B3f

Ranska

| Laberca – Oniris |
| --- |
| Atlanpôle, site de la Chantrerie, BP 50707 |
| 44307 Nantes Cedex 3 |

Laberca – Oniris

Atlanpôle, site de la Chantrerie, BP 50707

44307 Nantes Cedex 3

A1, A2, A3, A4, A5, B2f (glukokortikoidit), B3a (PCB-yhdisteet ja dioksiinit), B3f

| ANSES, Laboratoire de Fougères |
| --- |
| La Haute Marche, Javené |
| BP 90203 |
| 35302 Fougères |

ANSES, Laboratoire de Fougères

La Haute Marche, Javené

BP 90203

35302 Fougères

A6, B1, B2a, B2b, B2d, B2e, B2f (paitsi glukokortikoidit), B3e

| ANSES, Laboratoire de sécurité des aliments de Maisons-Alfort |
| --- |
| 23 avenue du Général de Gaulle |
| 94706 Maisons-Alfort Cedex |

ANSES, Laboratoire de sécurité des aliments de Maisons-Alfort

23 avenue du Général de Gaulle

94706 Maisons-Alfort Cedex

B2c, B3a (paitsi PCB-yhdisteet ja dioksiinit), B3b, B3c, B3d

Italia

| Istituto superiore di sanità |
| --- |
| Dipartimento di Sanità pubblica veterinaria e sicurezza alimentare |
| Viale Regina Elena, 299 |
| 00161 Roma |

Istituto superiore di sanità

Dipartimento di Sanità pubblica veterinaria e sicurezza alimentare

Viale Regina Elena, 299

00161 Roma

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2, B3a (paitsi dioksiinit ja PCB-yhdisteet), B3b, B3c, B3d, B3e, B2f

| Istituto Zooprofilattico Sperimentale dell’Abruzzo e del Molise «G. Caporale» |
| --- |
| Via Campo Boario |
| 64100 TERAMO |

Istituto Zooprofilattico Sperimentale dell’Abruzzo e del Molise «G. Caporale»

Via Campo Boario

64100 TERAMO

B3a (PCB-yhdisteet, dioksiinit ja dioksiinin kaltaiset PCB-yhdisteet)

Kypros

| Γενικό Χημείο του Κράτους |
| --- |
| Υπουργείο Υγείας |
| Οδός Κίμωνος 44, |
| 1451, Λευκωσία, Κύπρος |

Γενικό Χημείο του Κράτους

Υπουργείο Υγείας

Οδός Κίμωνος 44,

1451, Λευκωσία, Κύπρος

(General State Laboratory, Ministry of Health, Kimonos Street 44, 1451 Nicosia)

Kaikki ryhmät

Latvia

| Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts |
| --- |
| Lejupes iela 3 |
| Rīga, LV-1076 |

Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts

Lejupes iela 3

Rīga, LV-1076

(Institute of Food Safety, Animal Health and Environment, Lejupes Street 3, LV-1076 Riga)

Kaikki ryhmät (paitsi B3d vesiviljely)

Liettua

| Nacionalinis maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo institutas |
| --- |
| J. Kairiūkščio g. 10 |
| LT-08409 Vilnius |

Nacionalinis maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo institutas

J. Kairiūkščio g. 10

LT-08409 Vilnius

Kaikki ryhmät

Luxemburg

| Institut scientifique de la santé publique |
| --- |
| Rue J. Wytsman 14 |
| 1050 Bruxelles |

Institut scientifique de la santé publique

Rue J. Wytsman 14

1050 Bruxelles

Kaikki ryhmät

Unkari

| Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal |
| --- |
| Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság |
| Élelmiszer Toxikológiai Nemzeti Referencia Laboratórium |
| Mester u. 81. |
| Hungary |
| H-1095 |
| Budapest 94 |
| POB 1740 |
| H-1465 |

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal

Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság

Élelmiszer Toxikológiai Nemzeti Referencia Laboratórium

Mester u. 81.

Hungary

H-1095

Budapest 94

POB 1740

H-1465

(Central Agricultural Office, Food and Feed Safety Directorate, Food Toxicological NRL, Mester u. 81., Hungary, H-1095, Budapest 94, POB 1740, H-1465)

Kaikki ryhmät

Malta

| Laboratorju Veterinarju Nazzjonali. |
| --- |
| Dipartiment għar-Regolazzjoni tal-Biedja u s-Sajd. |
| Ministeru għar-Rizorsi u l-Affarijiet Rurali. Albertown, Marsa. |
| (National Veterinary Laboratory |
| Agriculture and Fisheries Regulation Division |
| Ministry for Resources and Rural Affairs |
| Albertown, Marsa) |

Laboratorju Veterinarju Nazzjonali.

Dipartiment għar-Regolazzjoni tal-Biedja u s-Sajd.

Ministeru għar-Rizorsi u l-Affarijiet Rurali. Albertown, Marsa.

(National Veterinary Laboratory

Agriculture and Fisheries Regulation Division

Ministry for Resources and Rural Affairs

Albertown, Marsa)

Kaikki ryhmät

Alankomaat

| Wageningen UR |
| --- |
| RIKILT — Instituut voor Voedselveiligheid |
| Akkermaalsbos 2 |
| 6708 WB Wageningen |

Wageningen UR

RIKILT — Instituut voor Voedselveiligheid

Akkermaalsbos 2

6708 WB Wageningen

Kaikki ryhmät

Itävalta

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| CC Tierarzneimittel und Hormone, Wien |
| Spargelfeldstraße 191 |
| 1226 Wien |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

CC Tierarzneimittel und Hormone, Wien

Spargelfeldstraße 191

1226 Wien

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2d, B2e, B2f (kortikoidit)

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| CC Rückstandsanalytik, Wien |
| Spargelfeldstraße 191 |
| 1226 Wien |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

CC Rückstandsanalytik, Wien

Spargelfeldstraße 191

1226 Wien

B2c, B2f (amitratsi), B3a (paitsi dioksiinit ja PCB-yhdisteet), B3b, B3f (neonikotinoidit)

| Umweltbundesamt GmbH |
| --- |
| Spittelauer Lände 5 |
| 1090 Wien |

Umweltbundesamt GmbH

Spittelauer Lände 5

1090 Wien

B3a (dioksiinit ja PCB-yhdisteet)

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| CC Strahlenschutz und Radiochemie Wien |
| Spargelfeldstraße 191 |
| 1226 Wien |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

CC Strahlenschutz und Radiochemie Wien

Spargelfeldstraße 191

1226 Wien

B3c

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| CC Cluster Chemie |
| Wieningerstraße 8 |
| 4021 Linz |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

CC Cluster Chemie

Wieningerstraße 8

4021 Linz

B3d

| Lebensmitteluntersuchungsanstalt der Stadt Wien |
| --- |
| Henneberggasse 3 |
| 1030 Wien |

Lebensmitteluntersuchungsanstalt der Stadt Wien

Henneberggasse 3

1030 Wien

B3e

Puola

| Państwowy Instytut Weterynaryjny-Państwowy |
| --- |
| Instytut Badawczy w Puławach |
| Al. Partyzantów 57 |
| 24-100 Puławy |

Państwowy Instytut Weterynaryjny-Państwowy

Instytut Badawczy w Puławach

Al. Partyzantów 57

24-100 Puławy

Kaikki ryhmät

Portugali

| Instituto Nacional de Recursos Biológicos/Laboratório Nacional de Investigação Veterinária |
| --- |
| Estrada de Benfica 701 |
| 1549-011 Lisboa |

Instituto Nacional de Recursos Biológicos/Laboratório Nacional de Investigação Veterinária

Estrada de Benfica 701

1549-011 Lisboa

Kaikki ryhmät (paitsi B3a dioksiinit ja dioksiinin kaltaiset PCB-yhdisteet ja B3c vesiviljely)

| Instituto Nacional de Recursos Biológicos/Instituto de Investigação das Pescas e do Mar |
| --- |
| Av. de Brasília |
| 1449-006 Lisboa |

Instituto Nacional de Recursos Biológicos/Instituto de Investigação das Pescas e do Mar

Av. de Brasília

1449-006 Lisboa

B3c (vesiviljely)

| Autoridade de Segurança Alimentar e Económica Laboratório de Segurança Alimentar/Laboratório de Análises Tecnológicas e de Controlo |
| --- |
| Estrada do Paço do Lumiar, 22 |
| 1649-038 Lisboa |

Autoridade de Segurança Alimentar e Económica Laboratório de Segurança Alimentar/Laboratório de Análises Tecnológicas e de Controlo

Estrada do Paço do Lumiar, 22

1649-038 Lisboa

B3a (dioksiinit ja dioksiinien kaltaiset PCB-yhdisteet)

Romania

| Institute for Hygiene and Veterinary Public Health |
| --- |
| Str. Câmpul Moșilor nr. 5, sectorul 2 |
| 021201 București |

Institute for Hygiene and Veterinary Public Health

Str. Câmpul Moșilor nr. 5, sectorul 2

021201 București

A1, A4, A6 (nitromidatsolit, nitrofuraanit), B1 (antibiootit), B2a, B2b, B2c, B2e, B2f, B3a (orgaanista klooria sisältävät torjunta-aineet ja muut kuin dioksiinen kaltaiset PCB-yhdisteet), B3b, B3c, B3d, B3e

| Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate |
| --- |
| Str. Surorile Martir Caceu nr. 4 |
| 300858 Timișoara |

Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate

Str. Surorile Martir Caceu nr. 4

300858 Timișoara

A2, A5, B2d

| Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate |
| --- |
| Șos. Mangaliei nr. 78 |
| 900111 Constanța |

Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate

Șos. Mangaliei nr. 78

900111 Constanța

A3, A6 (klooriamfenikoli)

| Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate |
| --- |
| Str. Piața Mărăști nr. 1 |
| 400609 Cluj-Napoca |

Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate

Str. Piața Mărăști nr. 1

400609 Cluj-Napoca

A6 (dapsoni), B1 (sulfonamidit)

| Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate |
| --- |
| Str. Ilioarei nr. 16E, sectorul 3 |
| 032125 București |

Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate

Str. Ilioarei nr. 16E, sectorul 3

032125 București

B3a (dioksiinit)

Slovenia

| Univerza v Ljubljani, Veterinarska fakulteta |
| --- |
| Nacionalni veterinarski inštitut |
| Gerbičeva 60 |
| 1000 Ljubljana |

Univerza v Ljubljani, Veterinarska fakulteta

Nacionalni veterinarski inštitut

Gerbičeva 60

1000 Ljubljana

A1, A3, A4, A5, A6 (paitsi klooriamfenikoli virtsassa ja kloroformi virtsassa), B1, B2a (avermektiinit), B2b, B2d, B2e, B2f, B3c (paitsi elohopea vesiviljelyssä), B3d, B3e

| Zavod za zdravstveno varstvo Maribor |
| --- |
| Prvomajska 1 |
| 2000 Maribor |

Zavod za zdravstveno varstvo Maribor

Prvomajska 1

2000 Maribor

A2, A6 (klooriamfenikoli virtsassa ja kloroformi virtsassa), B2a (bentsimidatsolit), B2c, B3a, B3b (paitsi hunajassa)

| Zavod za zdravstveno varstvo Nova Gorica |
| --- |
| Vipavska cesta 13 |
| Rožna Dolina |
| 5000 Nova Gorica |

Zavod za zdravstveno varstvo Nova Gorica

Vipavska cesta 13

Rožna Dolina

5000 Nova Gorica

B1 (hunajassa)

| Inštitut za varovanje zdravja Republike Slovenije |
| --- |
| Trubarjeva 2 |
| 1000 Ljubljana |

Inštitut za varovanje zdravja Republike Slovenije

Trubarjeva 2

1000 Ljubljana

B3c (elohopea vesiviljelyssä)

Slovakia

| Štátny veterinárny a potravinový ústav Bratislava |
| --- |
| Botanická 15 |
| 842 13 Bratislava |

Štátny veterinárny a potravinový ústav Bratislava

Botanická 15

842 13 Bratislava

A1, A3, A4, A5, A6 (nitromidatsolit), B2c, B2e, B3a, B3b

| Štátny veterinárny a potravinový ústav Košice |
| --- |
| Hlinkova 1B |
| 040 01 Košice |

Štátny veterinárny a potravinový ústav Košice

Hlinkova 1B

040 01 Košice

A2, B2a, B2b, B2d, B3c, B3d

| Štátny veterinárny a potravinový ústav Dolný Kubín |
| --- |
| Jánoskova 1611/58 |
| 026 01 Dolný Kubín |

Štátny veterinárny a potravinový ústav Dolný Kubín

Jánoskova 1611/58

026 01 Dolný Kubín

A6 (klooriamfenikoli, nitrofuraanit), B1, B2f, B3e

Suomi

| Finnish Food Safety Authority Evira |
| --- |
| Mustialankatu 3 |
| 00790 Helsinki |

Finnish Food Safety Authority Evira

Mustialankatu 3

00790 Helsinki

Kaikki ryhmät

Ruotsi

| Statens livsmedelsverk |
| --- |
| Box 622 |
| 751 26 Uppsala |

Statens livsmedelsverk

Box 622

751 26 Uppsala

Kaikki ryhmät

Yhdistynyt kuningaskunta

| Agri-Food and Biosciences Institute |
| --- |
| Veterinary Sciences Division |
| Stoney Road |
| Stormont |
| Belfast BT4 3SD |
| Northern Ireland |

Agri-Food and Biosciences Institute

Veterinary Sciences Division

Stoney Road

Stormont

Belfast BT4 3SD

Northern Ireland

A1, A2, A3, A4, A5, A6 (nitrofuraanit, paitsi hunajassa, nitromidatsolit), B2b, (nikarbatsiini), B2f

| Food and Environment Research Agency (FERA) |
| --- |
| Sand Hutton |
| York |
| YO41 1LZ |

Food and Environment Research Agency (FERA)

Sand Hutton

York

YO41 1LZ

A6 (klooriamfenikoli, nitrofuraanit hunajassa, dapsoni). B1, B2a, B2b (ionoforit)

| LGC Ltd |
| --- |
| Queens Road |
| Teddington |
| Middlesex TW11 OLY |

LGC Ltd

Queens Road

Teddington

Middlesex TW11 OLY

A6 (klooripromatsiini), B2c, B2d, B2e, B3a, B3b, B3c, B3d, B3e”

---

| 1.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 285/53 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 285/53

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 28 päivänä lokakuuta 2011,

Egyptistä tuotuihin sarviapilan siemeniin ja tiettyihin siemeniin ja papuihin sovellettavista kiireellisistä toimenpiteistä annetun täytäntöönpanopäätöksen 2011/402/EU muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 7744)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/718/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (1) ja erityisesti sen 53 artiklan 1 kohdan b alakohdan i ja iii alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 178/2002 vahvistetaan yleiset periaatteet, jotka koskevat yleisesti elintarvikkeita ja rehuja ja varsinkin elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuutta unionin ja jäsenvaltioiden tasolla. Siinä säädetään kiireellisistä toimenpiteistä, kun on ilmeistä, että kolmannesta maasta tuodusta elintarvikkeesta tai rehusta aiheutuu todennäköisesti vakava riski ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle eikä tällaista riskiä voida tyydyttävällä tavalla hallita kyseisen jäsenvaltion tai kyseisten jäsenvaltioiden toteuttamilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 178/2002 vahvistetaan yleiset periaatteet, jotka koskevat yleisesti elintarvikkeita ja rehuja ja varsinkin elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuutta unionin ja jäsenvaltioiden tasolla. Siinä säädetään kiireellisistä toimenpiteistä, kun on ilmeistä, että kolmannesta maasta tuodusta elintarvikkeesta tai rehusta aiheutuu todennäköisesti vakava riski ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle eikä tällaista riskiä voida tyydyttävällä tavalla hallita kyseisen jäsenvaltion tai kyseisten jäsenvaltioiden toteuttamilla toimenpiteillä.

| (2) | Elintarvikehygieniasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 852/2004 (2) säädetään elintarvikehygieniaan liittyvistä yleisistä säännöistä. Näihin sääntöihin sisältyvät ihmisravinnoksi tarkoitettujen siementen ja papujen tuotantoon sovellettavat hygieniavaatimukset, joita elintarvikealan toimijoiden on noudatettava. |
| --- | --- |

(2)

Elintarvikehygieniasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 852/2004 (2) säädetään elintarvikehygieniaan liittyvistä yleisistä säännöistä. Näihin sääntöihin sisältyvät ihmisravinnoksi tarkoitettujen siementen ja papujen tuotantoon sovellettavat hygieniavaatimukset, joita elintarvikealan toimijoiden on noudatettava.

| (3) | Tiettyjen Egyptistä tuotujen sarviapilan siemenien on havaittu toimineen unionissa Shiga-toksiinia tuottavan Escherichia coli -bakteerin (STEC) serotyypin O104:H4 taudinpurkausten aiheuttajana. Komission täytäntöönpanopäätöksellä 2011/402/EU (3) otettiin tämän vuoksi käyttöön kielto luovuttaa vapaaseen liikkeeseen unionissa Egyptistä tulevia siemeniä ja papuja, jotka kuuluvat kyseisen päätöksen liitteessä esitettyjen CN-koodien luetteloon. Kielto päättyy 31 päivänä lokakuuta 2011. |
| --- | --- |

(3)

Tiettyjen Egyptistä tuotujen sarviapilan siemenien on havaittu toimineen unionissa Shiga-toksiinia tuottavan Escherichia coli -bakteerin (STEC) serotyypin O104:H4 taudinpurkausten aiheuttajana. Komission täytäntöönpanopäätöksellä 2011/402/EU (3) otettiin tämän vuoksi käyttöön kielto luovuttaa vapaaseen liikkeeseen unionissa Egyptistä tulevia siemeniä ja papuja, jotka kuuluvat kyseisen päätöksen liitteessä esitettyjen CN-koodien luetteloon. Kielto päättyy 31 päivänä lokakuuta 2011.

| (4) | Komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto suoritti 21 ja 25 päivän elokuuta 2011 välisenä aikana Egyptissä tarkastuksen jäljittääkseen hiljattaisten Saksan pohjoisosassa ja Bordeaux’n alueella Ranskassa tapahtuneiden E. coli -taudinpurkausten (serotyyppi O104:H4) mahdollisen tartuntalähteen ja arvioidakseen epäilyksenalaisten siementen tuotanto- ja käsittelyolosuhteet kyseisessä kolmannessa maassa. |
| --- | --- |

(4)

Komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto suoritti 21 ja 25 päivän elokuuta 2011 välisenä aikana Egyptissä tarkastuksen jäljittääkseen hiljattaisten Saksan pohjoisosassa ja Bordeaux’n alueella Ranskassa tapahtuneiden E. coli -taudinpurkausten (serotyyppi O104:H4) mahdollisen tartuntalähteen ja arvioidakseen epäilyksenalaisten siementen tuotanto- ja käsittelyolosuhteet kyseisessä kolmannessa maassa.

| (5) | Tarkastuksen tulokset ja Egyptin toteuttamat toimet, jotka koskevat ihmisravinnoksi tarkoitettujen siementen, joita voidaan idättää, tuotannossa havaittuja puutteita, on arvioitu. Arvioinnin mukaan Egyptin viranomaisten toteuttamat toimenpiteet eivät ole riittäviä havaittujen riskien torjumiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Tarkastuksen tulokset ja Egyptin toteuttamat toimet, jotka koskevat ihmisravinnoksi tarkoitettujen siementen, joita voidaan idättää, tuotannossa havaittuja puutteita, on arvioitu. Arvioinnin mukaan Egyptin viranomaisten toteuttamat toimenpiteet eivät ole riittäviä havaittujen riskien torjumiseksi.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 852/2004 10 artiklan mukaan tuotujen elintarvikkeiden hygienian on täytettävä muun muassa kyseisen asetuksen liitteessä I säädetyt vaatimukset. Egyptin viranomaisten ilmoittamat toimet eivät kuitenkaan antaneet riittäviä takeita aktiivisesta sitoutumisesta tuotannon jatkamiseen asetuksen (EY) N:o 852/2004 liitteessä I olevien vaatimusten mukaisesti. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen EFSA antaa lokakuun 2011 loppuun mennessä tieteellisen lausunnon riskeistä, joita Shiga-toksiinia tuottava Escherichia coli -bakteeri (STEC) ja muut patogeeniset bakteerit aiheuttavat siemenissä sekä siemenistä saaduissa iduissa, versoissa ja krassissa. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 852/2004 10 artiklan mukaan tuotujen elintarvikkeiden hygienian on täytettävä muun muassa kyseisen asetuksen liitteessä I säädetyt vaatimukset. Egyptin viranomaisten ilmoittamat toimet eivät kuitenkaan antaneet riittäviä takeita aktiivisesta sitoutumisesta tuotannon jatkamiseen asetuksen (EY) N:o 852/2004 liitteessä I olevien vaatimusten mukaisesti. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen EFSA antaa lokakuun 2011 loppuun mennessä tieteellisen lausunnon riskeistä, joita Shiga-toksiinia tuottava Escherichia coli -bakteeri (STEC) ja muut patogeeniset bakteerit aiheuttavat siemenissä sekä siemenistä saaduissa iduissa, versoissa ja krassissa.

| (7) | Odotettaessa EFSAn lausuntoon perustuvien mahdollisten lisävalvontatoimenpiteiden käyttöönottoa ja jotta Egyptin toimivaltaisilla viranomaisilla olisi aikaa toimittaa lisäpalautetta komissiolle ja tarjota tehokkaat takeet uusista riskinhallintatoimenpiteistä, täytäntöönpanopäätöksessä 2011/402/EU säädettyä tilapäistä kieltoa luovuttaa vapaaseen liikkeeseen unionissa Egyptistä tulevia siemeniä ja papuja olisi jatkettava 31 päivään maaliskuuta 2012. |
| --- | --- |

(7)

Odotettaessa EFSAn lausuntoon perustuvien mahdollisten lisävalvontatoimenpiteiden käyttöönottoa ja jotta Egyptin toimivaltaisilla viranomaisilla olisi aikaa toimittaa lisäpalautetta komissiolle ja tarjota tehokkaat takeet uusista riskinhallintatoimenpiteistä, täytäntöönpanopäätöksessä 2011/402/EU säädettyä tilapäistä kieltoa luovuttaa vapaaseen liikkeeseen unionissa Egyptistä tulevia siemeniä ja papuja olisi jatkettava 31 päivään maaliskuuta 2012.

| (8) | Tämän päätöksen tehokkuuden varmistamiseksi ja liitteessä lueteltujen tuotteiden tuonnin välttämiseksi tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä marraskuuta 2011, koska täytäntöönpanopäätöksessä 2011/402/EU säädettiin, että Egyptistä tulevien liitteessä tarkoitettujen siementen luovuttaminen vapaaseen liikkeeseen on kielletty 31 päivään lokakuuta 2011. |
| --- | --- |

(8)

Tämän päätöksen tehokkuuden varmistamiseksi ja liitteessä lueteltujen tuotteiden tuonnin välttämiseksi tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä marraskuuta 2011, koska täytäntöönpanopäätöksessä 2011/402/EU säädettiin, että Egyptistä tulevien liitteessä tarkoitettujen siementen luovuttaminen vapaaseen liikkeeseen on kielletty 31 päivään lokakuuta 2011.

| (9) | Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöstä 2011/402/EU olisi muutettava. |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöstä 2011/402/EU olisi muutettava.

| (10) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanopäätös 2011/402/EU seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 artikla seuraavasti:
  ”2 artikla
  Liitteessä tarkoitettujen, Egyptistä tulevien siementen ja papujen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa kielletään 31 päivään maaliskuuta 2012 saakka.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

Liitteessä tarkoitettujen, Egyptistä tulevien siementen ja papujen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa kielletään 31 päivään maaliskuuta 2012 saakka.”

| 2) | Korvataan liite tämän päätöksen liitteellä. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä marraskuuta 2011.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 28 päivänä lokakuuta 2011.

Komission puolesta

John DALLI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  EUVL L 179, 7.7.2011, s. 10.

3

---

LIITE

”LIITE

Egyptistä tulevat siemenet ja pavut, joiden luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa on kielletty 31 päivään maaliskuuta 2012 saakka:

| CN-koodi (1) | Kuvaus |
| --- | --- |
| ex 0704 90 90 | Sinappikaalin idut |
| ex 0706 90 90 | Punajuuren idut, retiisin ja retikan idut |
| ex 0708 | Palkokasvien idut, tuoreet tai jäähdytetyt |
| ex 0709 90 90 | Soijapapujen idut |
| 0713 | Kuivattu, silvitty palkovilja, myös kalvoton tai halkaistu |
| 0910 99 10 | Sarviapilan siemenet |
| 1201 00 | Soijapavut, myös murskatut |
| 1207 50 | Sinapinsiemenet |
| 1207 99 97 | Muut öljysiemenet ja -hedelmät, myös murskatut |
| 1209 10 00 | Sokerijuurikkaansiemenet |
| 1209 21 00 | Sini- eli rehumailasen (alfalfa) siemenet |
| 1209 91 | Kasvisten siemenet |
| ex 1214 90 90 | Sini- eli rehumailasen (alfalfa) idut |

CN-koodi (1)

Kuvaus

ex 0704 90 90

Sinappikaalin idut

ex 0706 90 90

Punajuuren idut, retiisin ja retikan idut

ex 0708

Palkokasvien idut, tuoreet tai jäähdytetyt

ex 0709 90 90

Soijapapujen idut

0713

Kuivattu, silvitty palkovilja, myös kalvoton tai halkaistu

0910 99 10

Sarviapilan siemenet

1201 00

Soijapavut, myös murskatut

1207 50

Sinapinsiemenet

1207 99 97

Muut öljysiemenet ja -hedelmät, myös murskatut

1209 10 00

Sokerijuurikkaansiemenet

1209 21 00

Sini- eli rehumailasen (alfalfa) siemenet

1209 91

Kasvisten siemenet

ex 1214 90 90

Sini- eli rehumailasen (alfalfa) idut

---

(1)  Tässä komission täytäntöönpanopäätöksessä mainituilla CN-koodeilla tarkoitetaan tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I olevassa toisessa osassa täsmennettyjä koodeja. (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).”

1

---