# Jurnalul Oficial L 332/2011

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2011.332.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 332 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5415 decembrie 2011 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2011.332.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 332

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5415 decembrie 2011

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1306/2011 al Consiliului din 12 decembrie 2011 de clarificare a domeniului de aplicare al taxelor antidumping definitive instituite prin Regulamentul (CE) nr. 261/2008 la importurile de anumite compresoare originare din Republica Populară Chineză | 1 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1307/2011 al Comisiei din 14 decembrie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 6 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1308/2011 al Comisiei din 14 decembrie 2011 de stabilire a coeficientului de atribuire, de respingere a cererilor ulterioare și de încheiere a perioadei de depunere a cererilor pentru cantitățile disponibile de zahăr peste cotă pentru comercializare pe piața Uniunii Europene cu taxă pe excedent redusă în anul de comercializare 2011/2012 | 8 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1309/2011 al Comisiei din 14 decembrie 2011 de stabilire a coeficientului de atribuire, de respingere a cererilor ulterioare și de încheiere a perioadei de depunere a cererilor pentru cantitățile disponibile de izoglucoză peste cotă pentru comercializare pe piața Uniunii Europene cu taxă pe excedent redusă în anul de comercializare 2011/2012 | 9 |
| | | DECIZII |
| | | 2011/836/PESC |
| | * | Decizia BiH/18/2011 a Comitetului politic și de securitate din 2 decembrie 2011 privind numirea unui comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina | 10 |
| | | 2011/837/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 12 decembrie 2011 de corectare a Deciziei 2010/399/UE de excludere de la finanțarea din fondurile Uniunii Europene a anumitor cheltuieli efectuate de statele membre în cadrul secțiunii Garantare a Fondului european de orientare și garantare agricolă (FEOGA), în cadrul Fondului european de garantare agricolă (FEGA) și în cadrul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR)
  [notificată cu numărul C(2011) 9130] | 11 |
| | | 2011/838/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 13 decembrie 2011 de modificare a Deciziei 2008/855/CE în ceea ce privește perioada de aplicare a măsurilor zoosanitare de combatere a pestei porcine clasice în anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2011) 9128]

   (
  1
  ) | 13 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1306/2011 al Consiliului din 12 decembrie 2011 de clarificare a domeniului de aplicare al taxelor antidumping definitive instituite prin Regulamentul (CE) nr. 261/2008 la importurile de anumite compresoare originare din Republica Populară Chineză

1

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1307/2011 al Comisiei din 14 decembrie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

6

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1308/2011 al Comisiei din 14 decembrie 2011 de stabilire a coeficientului de atribuire, de respingere a cererilor ulterioare și de încheiere a perioadei de depunere a cererilor pentru cantitățile disponibile de zahăr peste cotă pentru comercializare pe piața Uniunii Europene cu taxă pe excedent redusă în anul de comercializare 2011/2012

8

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1309/2011 al Comisiei din 14 decembrie 2011 de stabilire a coeficientului de atribuire, de respingere a cererilor ulterioare și de încheiere a perioadei de depunere a cererilor pentru cantitățile disponibile de izoglucoză peste cotă pentru comercializare pe piața Uniunii Europene cu taxă pe excedent redusă în anul de comercializare 2011/2012

9

DECIZII

2011/836/PESC

*

Decizia BiH/18/2011 a Comitetului politic și de securitate din 2 decembrie 2011 privind numirea unui comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina

10

2011/837/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 12 decembrie 2011 de corectare a Deciziei 2010/399/UE de excludere de la finanțarea din fondurile Uniunii Europene a anumitor cheltuieli efectuate de statele membre în cadrul secțiunii Garantare a Fondului european de orientare și garantare agricolă (FEOGA), în cadrul Fondului european de garantare agricolă (FEGA) și în cadrul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR)
  [notificată cu numărul C(2011) 9130]

[notificată cu numărul C(2011) 9130]

11

2011/838/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 13 decembrie 2011 de modificare a Deciziei 2008/855/CE în ceea ce privește perioada de aplicare a măsurilor zoosanitare de combatere a pestei porcine clasice în anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2011) 9128]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 9128]

1

13

| | | III   Alte acte |
| --- | --- | --- |
| | | SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | * | Decizia Autorității AELS de Supraveghere nr. 532/09/COL din 16 decembrie 2009 de modificare, pentru a șaptezeci și șasea oară, a normelor de procedură și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin introducerea unui nou capitol privind criteriile pentru analiza compatibilității ajutoarelor de stat pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați și a celor cu handicap, care fac obiectul notificării individuale | 14 |
| | * | Decizia Autorității AELS de Supraveghere nr. 57/11/COL din 2 martie 2011 de modificare, pentru a optzeci și doua oară, a normelor de procedură și de fond privind ajutorul de stat, prin introducerea unui nou capitol privind aplicarea, de la 1 ianuarie 2011, a normelor privind ajutorul de stat pentru a sprijini măsurile în favoarea băncilor, în contextul crizei financiare | 20 |

III   Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

*

Decizia Autorității AELS de Supraveghere nr. 532/09/COL din 16 decembrie 2009 de modificare, pentru a șaptezeci și șasea oară, a normelor de procedură și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin introducerea unui nou capitol privind criteriile pentru analiza compatibilității ajutoarelor de stat pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați și a celor cu handicap, care fac obiectul notificării individuale

14

*

Decizia Autorității AELS de Supraveghere nr. 57/11/COL din 2 martie 2011 de modificare, pentru a optzeci și doua oară, a normelor de procedură și de fond privind ajutorul de stat, prin introducerea unui nou capitol privind aplicarea, de la 1 ianuarie 2011, a normelor privind ajutorul de stat pentru a sprijini măsurile în favoarea băncilor, în contextul crizei financiare

20

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 400/2010 al Consiliului din 26 aprilie 2010 de extindere a taxei antidumping definitive instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1858/2005 privind importurile de cabluri și parâme din oțel originare, printre altele, din Republica Populară Chineză la importurile de cabluri și parâme din oțel expediate din Republica Coreea, indiferent dacă produsul este sau nu declarat ca provenind din Republica Coreea, și de închidere a anchetei privind importurile expediate din Malaysia (JO L 117, 11.5.2010) | 26 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 400/2010 al Consiliului din 26 aprilie 2010 de extindere a taxei antidumping definitive instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1858/2005 privind importurile de cabluri și parâme din oțel originare, printre altele, din Republica Populară Chineză la importurile de cabluri și parâme din oțel expediate din Republica Coreea, indiferent dacă produsul este sau nu declarat ca provenind din Republica Coreea, și de închidere a anchetei privind importurile expediate din Malaysia (JO L 117, 11.5.2010)

(JO L 117, 11.5.2010)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 15.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1306/2011 AL CONSILIULUI

din 12 decembrie 2011

de clarificare a domeniului de aplicare al taxelor antidumping definitive instituite prin Regulamentul (CE) nr. 261/2008 la importurile de anumite compresoare originare din Republica Populară Chineză

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 și articolul 14 alineatul (3),

având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Ancheta inițială și taxa antidumping

| (1) | La 21 decembrie 2006, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile de anumite compresoare originare din Republica Populară Chineză („ancheta inițială”). |
| --- | --- |

(1)

La 21 decembrie 2006, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile de anumite compresoare originare din Republica Populară Chineză („ancheta inițială”).

| (2) | Prin Regulamentul (CE) nr. 261/2008 (3), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite compresoare originare din Republica Populară Chineză („măsura în cauză” și/sau „regulamentul definitiv”). Măsura în cauză a expirat la 21 martie 2010 (4). |
| --- | --- |

(2)

Prin Regulamentul (CE) nr. 261/2008 (3), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite compresoare originare din Republica Populară Chineză („măsura în cauză” și/sau „regulamentul definitiv”). Măsura în cauză a expirat la 21 martie 2010 (4).

2.   Redeschiderea anchetei inițiale

| (3) | Ancheta inițială a fost redeschisă la inițiativa Comisiei, după ce anumiți importatori de compresoare originare din Republica Populară Chineză („RPC”) și-au exprimat preocuparea cu privire la taxele antidumping aplicabile la importurile de așa-numite minicompresoare, și anume compresoare fără rezervor, care pot fi alimentate de la o sursă de 12 V („minicompresoare”). |
| --- | --- |

(3)

Ancheta inițială a fost redeschisă la inițiativa Comisiei, după ce anumiți importatori de compresoare originare din Republica Populară Chineză („RPC”) și-au exprimat preocuparea cu privire la taxele antidumping aplicabile la importurile de așa-numite minicompresoare, și anume compresoare fără rezervor, care pot fi alimentate de la o sursă de 12 V („minicompresoare”).

| (4) | Deși minicompresoarele se încadrează în definiția literală a produsului în cauză, după cum prevede articolul 1 din regulamentul definitiv, informațiile aflate la dispoziția Comisiei indică faptul că minicompresoarele par să fie diferite față de alte compresoare care fac obiectul măsurii în cauză („alte compresoare ce fac obiectul măsurii în cauză”). |
| --- | --- |

(4)

Deși minicompresoarele se încadrează în definiția literală a produsului în cauză, după cum prevede articolul 1 din regulamentul definitiv, informațiile aflate la dispoziția Comisiei indică faptul că minicompresoarele par să fie diferite față de alte compresoare care fac obiectul măsurii în cauză („alte compresoare ce fac obiectul măsurii în cauză”).

| (5) | Prin urmare, s-a considerat a fi oprtună redeschiderea parțială a anchetei în ceea ce privește clarificarea definiției produsului, concluziile respective având eventual efecte retroactive începând de la data de impunere a măsurii în cauză. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, s-a considerat a fi oprtună redeschiderea parțială a anchetei în ceea ce privește clarificarea definiției produsului, concluziile respective având eventual efecte retroactive începând de la data de impunere a măsurii în cauză.

3.   Ancheta prezentă

| (6) | După consultarea comitetului consultativ, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (5), redeschiderea parțială a anchetei antidumping privind importurile de anumite compresoare originare din RPC, inițiată în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(6)

După consultarea comitetului consultativ, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (5), redeschiderea parțială a anchetei antidumping privind importurile de anumite compresoare originare din RPC, inițiată în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază.

| (7) | Comisia a informat oficial toate părțile care au cooperat la ancheta inițială, precum și autoritățile din RPC, cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la expirarea termenului stabilit în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a informat oficial toate părțile care au cooperat la ancheta inițială, precum și autoritățile din RPC, cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la expirarea termenului stabilit în avizul de deschidere.

| (8) | Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea. |
| --- | --- |

(8)

Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.

| (9) | Au fost formulate observații de către cincisprezece părți interesate, incluzând unsprezece importatori de minicompresoare, un producător de minicompresoare din UE și un exportator chinez de minicompresoare, un producător de compresoare din UE (unul dintre reclamanții din cadrul anchetei inițiale) și exportatorul său afiliat de compresoare din RPC. |
| --- | --- |

(9)

Au fost formulate observații de către cincisprezece părți interesate, incluzând unsprezece importatori de minicompresoare, un producător de minicompresoare din UE și un exportator chinez de minicompresoare, un producător de compresoare din UE (unul dintre reclamanții din cadrul anchetei inițiale) și exportatorul său afiliat de compresoare din RPC.

| (10) | Dat fiind că prezenta redeschidere a anchetei se limitează la clarificarea definiției produsului conținută în regulamentului definitiv, nu s-a stabilit nicio perioadă de desfășurare a anchetei în sensul prezentei redeschideri parțiale. |
| --- | --- |

(10)

Dat fiind că prezenta redeschidere a anchetei se limitează la clarificarea definiției produsului conținută în regulamentului definitiv, nu s-a stabilit nicio perioadă de desfășurare a anchetei în sensul prezentei redeschideri parțiale.

| (11) | Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale în baza cărora s-au formulat constatările actuale. În conformitate cu articolul 20 alineatul (5) din regulamentul de bază, părților li s-a acordat un termen în care să-și poată formula observațiile cu privire la informațiile comunicate. Observațiile prezentate de către părți oral și în scris au fost examinate și, acolo unde a fost cazul, constatările au fost modificate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(11)

Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale în baza cărora s-au formulat constatările actuale. În conformitate cu articolul 20 alineatul (5) din regulamentul de bază, părților li s-a acordat un termen în care să-și poată formula observațiile cu privire la informațiile comunicate. Observațiile prezentate de către părți oral și în scris au fost examinate și, acolo unde a fost cazul, constatările au fost modificate în mod corespunzător.

B.   PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL ANCHETEI

| (12) | Produsul care face obiectul anchetei este cel definit în articolul 1 din regulamentul definitiv, și anume compresoare cu piston (cu excepția pompelor de compresoare cu piston), cu un debit care nu depășește 2 metri cubi pe minut. |
| --- | --- |

(12)

Produsul care face obiectul anchetei este cel definit în articolul 1 din regulamentul definitiv, și anume compresoare cu piston (cu excepția pompelor de compresoare cu piston), cu un debit care nu depășește 2 metri cubi pe minut.

| (13) | Produsul se încadrează în prezent la codurile NC ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 și ex 8414 80 51. |
| --- | --- |

(13)

Produsul se încadrează în prezent la codurile NC ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 și ex 8414 80 51.

| (14) | Prezenta redeschidere a anchetei intenționează să stabilească dacă așa-numitele minicompresoare, și anume compresoarele fără rezervor care pot fi alimentate de la o sursă de 12 V, se încadrează în definiția produsului stabilită la articolul 1 din regulamentul definitiv. |
| --- | --- |

(14)

Prezenta redeschidere a anchetei intenționează să stabilească dacă așa-numitele minicompresoare, și anume compresoarele fără rezervor care pot fi alimentate de la o sursă de 12 V, se încadrează în definiția produsului stabilită la articolul 1 din regulamentul definitiv.

C.   REZULTATELE ANCHETEI

1.   Metodologie

| (15) | Pentru a vedea dacă minicompresoarele se încadrează în definiția produsului stabilită la articolul 1 din regulamentul definitiv, s-a examinat dacă minicompresoarele și alte compresoare care fac obiectul măsurii în cauză au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări finale de bază. În acest sens, a fost evaluată, de asemenea, interschimbabilitatea minicompresoarelor cu alte compresoare care fac obiectul măsurii în cauză în cadrul UE. În plus, s-a examinat dacă ancheta inițială a luat în considerare și a analizat efectiv minicompresoarele. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a vedea dacă minicompresoarele se încadrează în definiția produsului stabilită la articolul 1 din regulamentul definitiv, s-a examinat dacă minicompresoarele și alte compresoare care fac obiectul măsurii în cauză au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări finale de bază. În acest sens, a fost evaluată, de asemenea, interschimbabilitatea minicompresoarelor cu alte compresoare care fac obiectul măsurii în cauză în cadrul UE. În plus, s-a examinat dacă ancheta inițială a luat în considerare și a analizat efectiv minicompresoarele.

2.   Caracteristici fizice și tehnice de bază

| (16) | Prezenta anchetă redeschisă a stabilit că minicompresoarele se compun dintr-o pompă acționată printr-un motor electric, care pompează permanent aerul printr-un tub conectat la aceasta, presiunea aerului fiind variabilă. Minicompresoarele nu sunt prevăzute cu rezervor, de obicei nu au regulator de presiune și pot fi alimentate de la o sursă de curent continuu de 12 V. Sunt relativ mici și greutatea lor nu depășește, în mod normal, 2-3 kg, deoarece trebuie să poată fi deplasate cu ușurință. Minicompresoarele au o durată maximă de funcționare (de obicei de până la 20 de minute) și un debit de aer ce nu depășește în mod normal 50 l/min. |
| --- | --- |

(16)

Prezenta anchetă redeschisă a stabilit că minicompresoarele se compun dintr-o pompă acționată printr-un motor electric, care pompează permanent aerul printr-un tub conectat la aceasta, presiunea aerului fiind variabilă. Minicompresoarele nu sunt prevăzute cu rezervor, de obicei nu au regulator de presiune și pot fi alimentate de la o sursă de curent continuu de 12 V. Sunt relativ mici și greutatea lor nu depășește, în mod normal, 2-3 kg, deoarece trebuie să poată fi deplasate cu ușurință. Minicompresoarele au o durată maximă de funcționare (de obicei de până la 20 de minute) și un debit de aer ce nu depășește în mod normal 50 l/min.

| (17) | Pe de altă parte, regulamentul definitiv conține informații detaliate despre alte compresoare care fac obiectul măsurii în cauză, în completarea definiției pe care o conține la articolul 1, reluată la considerentul 12 de mai sus. În special, la considerentul 17 din regulamentul definitiv se prevede că „un compresor se compune, de obicei, dintr-o pompă acționată printr-un motor electric fie în mod direct, fie printr-un mecanism de transmisie prin curea. În cele mai multe cazuri, aerul sub presiune se pompează într-un rezervor printr-un regulator de presiune și un tub de cauciuc. Compresoarele, în special cele mari, pot avea roți pentru a fi mobile”. Rezervorul și regulatorul de presiune ale acestor compresoare asigură un debit de aer constant. În mod normal, astfel de compresoare sunt relativ mari, iar greutatea lor este de cel puțin 25 kg, adesea mai mare. Acestea sunt proiectate să funcționeze alimentate în curent alternativ de 120V sau mai mult, nu au o durată limitată de funcționare și asigură un debit de aer de până la 2 000 l/min. |
| --- | --- |

(17)

Pe de altă parte, regulamentul definitiv conține informații detaliate despre alte compresoare care fac obiectul măsurii în cauză, în completarea definiției pe care o conține la articolul 1, reluată la considerentul 12 de mai sus. În special, la considerentul 17 din regulamentul definitiv se prevede că „un compresor se compune, de obicei, dintr-o pompă acționată printr-un motor electric fie în mod direct, fie printr-un mecanism de transmisie prin curea. În cele mai multe cazuri, aerul sub presiune se pompează într-un rezervor printr-un regulator de presiune și un tub de cauciuc. Compresoarele, în special cele mari, pot avea roți pentru a fi mobile”. Rezervorul și regulatorul de presiune ale acestor compresoare asigură un debit de aer constant. În mod normal, astfel de compresoare sunt relativ mari, iar greutatea lor este de cel puțin 25 kg, adesea mai mare. Acestea sunt proiectate să funcționeze alimentate în curent alternativ de 120V sau mai mult, nu au o durată limitată de funcționare și asigură un debit de aer de până la 2 000 l/min.

| (18) | Prin urmare, se concluzionează că minicompresoarele și alte compresoare care fac obiectul măsurii în cauză nu au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază. |
| --- | --- |

(18)

Prin urmare, se concluzionează că minicompresoarele și alte compresoare care fac obiectul măsurii în cauză nu au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază.

3.   Utilizări finale de bază și interschimbabilitate

| (19) | Prezenta anchetă redeschisă a stabilit că minicompresoarele sunt utilizate cu predilecție în industria autovehiculelor și sunt proiectate pentru umflarea anvelopelor, fiind adesea vândute ca parte a unei truse pentru repararea anvelopelor, împreună cu un material de etanșare care poate fi pompat în anvelopele perforate. Unele minicompresoare sunt utilizate, de asemenea, ca dispozitive de uz casnic pentru umflarea jucăriilor, a mingilor, a saltelelor sau a altor obiecte pneumatice. |
| --- | --- |

(19)

Prezenta anchetă redeschisă a stabilit că minicompresoarele sunt utilizate cu predilecție în industria autovehiculelor și sunt proiectate pentru umflarea anvelopelor, fiind adesea vândute ca parte a unei truse pentru repararea anvelopelor, împreună cu un material de etanșare care poate fi pompat în anvelopele perforate. Unele minicompresoare sunt utilizate, de asemenea, ca dispozitive de uz casnic pentru umflarea jucăriilor, a mingilor, a saltelelor sau a altor obiecte pneumatice.

| (20) | Pe de altă parte, la considerentul 19 din regulamentul definitiv se prevede că „produsul în cauză se utilizează pentru acționarea unor dispozitive alimentate cu aer sau pentru pulverizarea, curățirea sau umflarea roților și a altor obiecte”. Astfel de compresoare pot fi utilizate la unele activități semiprofesioniste sau pentru bricolaj, pentru acționarea dispozitivelor alimentate cu aer sau pentru pulverizare, vopsire sau curățire. Aceste aplicații sunt posibile datorită unui debit stabil de aer, care poate fi reglat. Minicompresoarele nu au această caracteristică. |
| --- | --- |

(20)

Pe de altă parte, la considerentul 19 din regulamentul definitiv se prevede că „produsul în cauză se utilizează pentru acționarea unor dispozitive alimentate cu aer sau pentru pulverizarea, curățirea sau umflarea roților și a altor obiecte”. Astfel de compresoare pot fi utilizate la unele activități semiprofesioniste sau pentru bricolaj, pentru acționarea dispozitivelor alimentate cu aer sau pentru pulverizare, vopsire sau curățire. Aceste aplicații sunt posibile datorită unui debit stabil de aer, care poate fi reglat. Minicompresoarele nu au această caracteristică.

| (21) | Informațiile obținute au arătat că, în mod normal, prețul minicompresoarelor este mult mai mic decât cel al altor compresoare. Minicompresoarele se adresează unor clienți diferiți și sunt distribuite prin canale diferite față de compresoarele care fac obiectul măsurii în cauză. Mai mult, în timp ce minicompresoarele sunt vândute, în mod normal, ca parte a unei truse pentru repararea anvelopelor (înlocuind roata de rezervă) fie împreună cu un autovehicul, fie în magazine specializate în articole auto, fie în supermarketuri (pentru alte utilizări, cum ar fi umflarea jucăriilor), alte compresoare care fac obiectul măsurii în cauză se găsesc, în mod normal, doar în magazine de bricolaj specializate. |
| --- | --- |

(21)

Informațiile obținute au arătat că, în mod normal, prețul minicompresoarelor este mult mai mic decât cel al altor compresoare. Minicompresoarele se adresează unor clienți diferiți și sunt distribuite prin canale diferite față de compresoarele care fac obiectul măsurii în cauză. Mai mult, în timp ce minicompresoarele sunt vândute, în mod normal, ca parte a unei truse pentru repararea anvelopelor (înlocuind roata de rezervă) fie împreună cu un autovehicul, fie în magazine specializate în articole auto, fie în supermarketuri (pentru alte utilizări, cum ar fi umflarea jucăriilor), alte compresoare care fac obiectul măsurii în cauză se găsesc, în mod normal, doar în magazine de bricolaj specializate.

| (22) | Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că minicompresoarele și alte compresoare care fac obiectul măsurii în cauză au utilizări finale diferite, se adresează unor piețe diferite și, în principiu, nu sunt interschimbabile. |
| --- | --- |

(22)

Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că minicompresoarele și alte compresoare care fac obiectul măsurii în cauză au utilizări finale diferite, se adresează unor piețe diferite și, în principiu, nu sunt interschimbabile.

4.   Produsul investigat în cadrul anchetei inițiale

| (23) | Niciuna dintre părțile care au cooperat la ancheta inițială (trei producători din UE, paisprezece producători-exportatori din RPC și un importator neafiliat din UE) nu este implicată în fabricarea și/sau comercializarea minicompresoarelor. Din ancheta inițială rezultă că, la acel moment, nu au fost colectate informații relevante cu privire la minicompresoare. |
| --- | --- |

(23)

Niciuna dintre părțile care au cooperat la ancheta inițială (trei producători din UE, paisprezece producători-exportatori din RPC și un importator neafiliat din UE) nu este implicată în fabricarea și/sau comercializarea minicompresoarelor. Din ancheta inițială rezultă că, la acel moment, nu au fost colectate informații relevante cu privire la minicompresoare.

| (24) | Prin urmare, rezultă că, la acel moment, ancheta nu viza minicompresoarele, chiar dacă minicompresoarele nu au fost excluse în mod explicit. |
| --- | --- |

(24)

Prin urmare, rezultă că, la acel moment, ancheta nu viza minicompresoarele, chiar dacă minicompresoarele nu au fost excluse în mod explicit.

| (25) | Declarația unuia dintre reclamanții din cadrul anchetei inițiale confirmă, de asemenea, această situație. În urma solicitării Comisiei, acesta a declarat că, în opinia sa, minicompresoarele nu au fost vizate de plângere și de procedura antidumping ulterioară. |
| --- | --- |

(25)

Declarația unuia dintre reclamanții din cadrul anchetei inițiale confirmă, de asemenea, această situație. În urma solicitării Comisiei, acesta a declarat că, în opinia sa, minicompresoarele nu au fost vizate de plângere și de procedura antidumping ulterioară.

| (26) | Ținând seama de cele menționate anterior, se concluzionează că minicompresoarele nu au fost examinate în cadrul anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(26)

Ținând seama de cele menționate anterior, se concluzionează că minicompresoarele nu au fost examinate în cadrul anchetei inițiale.

D.   CONCLUZII PRIVIND DEFINIȚIA PRODUSULUI

| (27) | Constatările de mai sus arată că minicompresoarele și alte compresoare ce fac obiectul măsurii în cauză nu au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări finale. Acestea au utilizări finale diferite, se adresează unor piețe diferite și, în principiu, nu sunt interschimbabile. În plus, minicompresoarele nu au fost examinate în cadrul anchetei inițiale. Pe această bază, se concluzionează că minicompresoarele și alte compresoare sunt două categorii de produse diferite. |
| --- | --- |

(27)

Constatările de mai sus arată că minicompresoarele și alte compresoare ce fac obiectul măsurii în cauză nu au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări finale. Acestea au utilizări finale diferite, se adresează unor piețe diferite și, în principiu, nu sunt interschimbabile. În plus, minicompresoarele nu au fost examinate în cadrul anchetei inițiale. Pe această bază, se concluzionează că minicompresoarele și alte compresoare sunt două categorii de produse diferite.

| (28) | Majoritatea părților care au participat la prezenta anchetă redeschisă au solicitat ca minicompresoarele să fie excluse din definiția produsului ce face obiectul măsurii inițiale. |
| --- | --- |

(28)

Majoritatea părților care au participat la prezenta anchetă redeschisă au solicitat ca minicompresoarele să fie excluse din definiția produsului ce face obiectul măsurii inițiale.

| (29) | Pe de altă parte, producătorul de minicompresoare din UE care a cooperat a susținut că produsele sale intrau sub incidența măsurii inițiale, care îi apăra interesele în mod legitim. Prin urmare, acesta a susținut că taxa antidumping ar trebui să se aplice minicompresoarelor retroactiv și în viitor, deoarece minicompresoarele continuă să facă obiectul unui dumping prejudiciabil. |
| --- | --- |

(29)

Pe de altă parte, producătorul de minicompresoare din UE care a cooperat a susținut că produsele sale intrau sub incidența măsurii inițiale, care îi apăra interesele în mod legitim. Prin urmare, acesta a susținut că taxa antidumping ar trebui să se aplice minicompresoarelor retroactiv și în viitor, deoarece minicompresoarele continuă să facă obiectul unui dumping prejudiciabil.

| (30) | În această privință, se constată că nici acest producător, nici vreun alt producător de minicompresoare nu a cooperat la ancheta inițială. Mai mult, după cum s-a reținut la considerentul 26, minicompresoarele nu au fost examinate la momentul anchetei inițiale. Se constată, de asemenea, că, după cum a stabilit prezenta anchetă redeschisă, există diferențe semnificative între minicompresoare și compresoarele examinate în cadrul anchetei inițiale. Prin urmare, poziția producătorului de minicompresoare din UE menționat anterior nu poate schimba constatările prezentei anchete redeschise. |
| --- | --- |

(30)

În această privință, se constată că nici acest producător, nici vreun alt producător de minicompresoare nu a cooperat la ancheta inițială. Mai mult, după cum s-a reținut la considerentul 26, minicompresoarele nu au fost examinate la momentul anchetei inițiale. Se constată, de asemenea, că, după cum a stabilit prezenta anchetă redeschisă, există diferențe semnificative între minicompresoare și compresoarele examinate în cadrul anchetei inițiale. Prin urmare, poziția producătorului de minicompresoare din UE menționat anterior nu poate schimba constatările prezentei anchete redeschise.

| (31) | Cu privire la argumentul că minicompresoarele continuă să facă obiectul unui dumping prejudiciabil și că s-ar impune măsuri antidumping, ar trebui reținut că, după cum se precizează la considerentele 23-26, minicompresoarele nu au fost examinate în cadrul anchetei inițiale, iar stabilirea existenței în trecut sau în prezent a unui dumping prejudiciabil nu poate fi abordată de prezenta anchetă redeschisă, aceasta limitându-se la clarificarea definiției produsului ce face obiectul măsurii inițiale. |
| --- | --- |

(31)

Cu privire la argumentul că minicompresoarele continuă să facă obiectul unui dumping prejudiciabil și că s-ar impune măsuri antidumping, ar trebui reținut că, după cum se precizează la considerentele 23-26, minicompresoarele nu au fost examinate în cadrul anchetei inițiale, iar stabilirea existenței în trecut sau în prezent a unui dumping prejudiciabil nu poate fi abordată de prezenta anchetă redeschisă, aceasta limitându-se la clarificarea definiției produsului ce face obiectul măsurii inițiale.

| (32) | În urma comunicării, producătorul de minicompresoare din UE și-a reiterat poziția și a sugerat că excluderea retroactivă a minicompresoarelor din domeniul de aplicare al măsurilor ar avea ca rezultat consolidarea retroactivă a poziției concurenților săi din RPC și ar denatura concurența. |
| --- | --- |

(32)

În urma comunicării, producătorul de minicompresoare din UE și-a reiterat poziția și a sugerat că excluderea retroactivă a minicompresoarelor din domeniul de aplicare al măsurilor ar avea ca rezultat consolidarea retroactivă a poziției concurenților săi din RPC și ar denatura concurența.

| (33) | În această privință, se reamintește că ancheta redeschisă nu a analizat situația minicompresoarelor pe piață și nici nu și-a propus acest lucru. Ancheta redeschisă și-a propus doar să clarifice dacă minicompresoarele sunt diferite de compresoarele examinate în cadrul anchetei inițiale. De asemenea, rezultatul nu ar trebui să denatureze situația de pe piață, ci să aducă lămuriri cu privire la taxele aplicabile. |
| --- | --- |

(33)

În această privință, se reamintește că ancheta redeschisă nu a analizat situația minicompresoarelor pe piață și nici nu și-a propus acest lucru. Ancheta redeschisă și-a propus doar să clarifice dacă minicompresoarele sunt diferite de compresoarele examinate în cadrul anchetei inițiale. De asemenea, rezultatul nu ar trebui să denatureze situația de pe piață, ci să aducă lămuriri cu privire la taxele aplicabile.

| (34) | În urma comunicării, un importator care a cooperat a sugerat că, de fapt, minicompresoarele sunt doar pompe și orice taxă aplicabilă compresoarelor nu este, prin definiție, aplicabilă pompelor, care au fost excluse în mod explicit din definiția produsului ce face obiectul măsurii inițiale. |
| --- | --- |

(34)

În urma comunicării, un importator care a cooperat a sugerat că, de fapt, minicompresoarele sunt doar pompe și orice taxă aplicabilă compresoarelor nu este, prin definiție, aplicabilă pompelor, care au fost excluse în mod explicit din definiția produsului ce face obiectul măsurii inițiale.

| (35) | În această privință, trebuie reținut că prezenta anchetă redeschisă nu poate constitui temeiul unei astfel de interpretări și că minicompresoarele sunt în mod evident – din punct de vedere tehnic – compresoare, de vreme ce deplasează aerul dintr-un loc în altul (la fel ca pompele) dar și comprimă aerul în obiectul la care sunt conectate. |
| --- | --- |

(35)

În această privință, trebuie reținut că prezenta anchetă redeschisă nu poate constitui temeiul unei astfel de interpretări și că minicompresoarele sunt în mod evident – din punct de vedere tehnic – compresoare, de vreme ce deplasează aerul dintr-un loc în altul (la fel ca pompele) dar și comprimă aerul în obiectul la care sunt conectate.

| (36) | Ținând seama de cele menționate anterior, se concluzionează că minicompresoarele (și anume compresoarele fără rezervor care pot fi alimentate de la o sursă de 12 V) sunt diferite de compresoarele examinate în cadrul anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(36)

Ținând seama de cele menționate anterior, se concluzionează că minicompresoarele (și anume compresoarele fără rezervor care pot fi alimentate de la o sursă de 12 V) sunt diferite de compresoarele examinate în cadrul anchetei inițiale.

| (37) | Deoarece minicompresoarele nu intră sub incidența anchetei inițiale, taxa antidumping nu ar fi trebuit să se aplice importurilor de minicompresoare. Prin urmare, domeniul de aplicare al măsurii în cauză ar trebui să fie clarificat retroactiv printr-o modificare a regulamentului definitiv. |
| --- | --- |

(37)

Deoarece minicompresoarele nu intră sub incidența anchetei inițiale, taxa antidumping nu ar fi trebuit să se aplice importurilor de minicompresoare. Prin urmare, domeniul de aplicare al măsurii în cauză ar trebui să fie clarificat retroactiv printr-o modificare a regulamentului definitiv.

E.   APLICAREA RETROACTIVĂ

| (38) | Întrucât prezenta redeschidere a anchetei se limitează la clarificarea definiției produsului și întrucât minicompresoarele nu au făcut obiectul anchetei inițiale și al măsurilor antidumping luate în consecință, se consideră adecvată aplicarea constatărilor începând cu data intrării în vigoare a regulamentului definitiv. |
| --- | --- |

(38)

Întrucât prezenta redeschidere a anchetei se limitează la clarificarea definiției produsului și întrucât minicompresoarele nu au făcut obiectul anchetei inițiale și al măsurilor antidumping luate în consecință, se consideră adecvată aplicarea constatărilor începând cu data intrării în vigoare a regulamentului definitiv.

| (39) | Prin urmare, taxele antidumping definitive plătite sau înscrise în evidența contabilă în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 261/2008 cu privire la importurile de minicompresoare originare din RPC ar trebui rambursate sau remise. Rambursarea sau remiterea trebuie să fie solicitată autorităților vamale naționale în conformitate cu legislația vamală aplicabilă. Mai mult, pentru a se evita situația în care importatorii vizați nu ar putea solicita rambursarea din cauza termenelor prevăzute de legislația respectivă, în cazul în care aceste termene au expirat înainte de data publicării prezentului regulament sau la această dată, ori dacă acestea expiră în termen de șase luni de la această dată, respectivele termene se prelungesc prin prezentul regulament astfel încât să expire la șase luni de la data publicării sale, |
| --- | --- |

(39)

Prin urmare, taxele antidumping definitive plătite sau înscrise în evidența contabilă în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 261/2008 cu privire la importurile de minicompresoare originare din RPC ar trebui rambursate sau remise. Rambursarea sau remiterea trebuie să fie solicitată autorităților vamale naționale în conformitate cu legislația vamală aplicabilă. Mai mult, pentru a se evita situația în care importatorii vizați nu ar putea solicita rambursarea din cauza termenelor prevăzute de legislația respectivă, în cazul în care aceste termene au expirat înainte de data publicării prezentului regulament sau la această dată, ori dacă acestea expiră în termen de șase luni de la această dată, respectivele termene se prelungesc prin prezentul regulament astfel încât să expire la șase luni de la data publicării sale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

La articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 261/2008, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Se impune o taxă antidumping definitivă la importurile de compresoare cu piston (excluzând pompele de compresoare cu piston), cu un debit care nu depășește 2 metri cubi pe minut, încadrate la codurile NC ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 și ex 8414 80 51, (codurile TARIC 8414401010, 8414802219, 8414802299, 8414802811, 8414802891, 8414805119 și 8414805199) originare din Republica Populară Chineză. Așa-numitele minicompresoare, și anume compresoarele fără rezervor care pot fi alimentate de la o sursă de 12 V, încadrate la codurile NC menționate anterior nu fac obiectul taxelor antidumping definitive.”

Articolul 2

Pentru produsele care nu intră sub incidența articolului 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 261/2008, astfel cum a fost modificat prin prezentul regulament, taxele antidumping definitive achitate sau înscrise în evidența contabilă în conformitate cu articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 261/2008 în versiunea inițială a acestuia se rambursează sau sunt remise.

Rambursarea sau remiterea se solicită autorităților vamale naționale în conformitate cu legislația vamală aplicabilă. În cazul în care termenele prevăzute la articolul 236 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului vamal comunitar (6) au expirat înainte de data publicării prezentului regulament sau la această dată, ori dacă acestea expiră în termen de șase luni de la această dată, respectivele termene se prelungesc prin prezentul regulament astfel încât să expire la șase luni de la data publicării sale.

6

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și se aplică retroactiv de la 21 martie 2008.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 decembrie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

S. NOWAK

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO C 314, 21.12.2006, p. 2.

2

(3)  JO L 81, 20.3.2008, p. 1.

3

(4)  JO C 73, 23.3.2010, p. 39.

4

(5)  JO C 98, 30.3.2011, p. 22.

5

(6)  JO L 302, 19.10.1992, p. 1.

6

---

| 15.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/6

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1307/2011 AL COMISIEI

din 14 decembrie 2011

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 15 decembrie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 decembrie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 58,0 |
| MA | 66,8 |
| TN | 79,2 |
| TR | 95,8 |
| ZZ | 75,0 |
| 0707 00 05 | EG | 170,1 |
| TR | 157,0 |
| ZZ | 163,6 |
| 0709 90 70 | MA | 41,9 |
| TR | 147,3 |
| ZZ | 94,6 |
| 0805 10 20 | AR | 27,1 |
| BR | 41,5 |
| CL | 30,5 |
| MA | 56,3 |
| TR | 61,0 |
| ZA | 56,4 |
| ZZ | 45,5 |
| 0805 20 10 | MA | 65,2 |
| TR | 79,7 |
| ZZ | 72,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 87,9 |
| TR | 83,9 |
| ZZ | 85,9 |
| 0805 50 10 | TR | 49,9 |
| ZZ | 49,9 |
| 0808 10 80 | CA | 109,9 |
| CL | 90,0 |
| US | 117,1 |
| ZA | 80,2 |
| ZZ | 99,3 |
| 0808 20 50 | CN | 70,9 |
| ZZ | 70,9 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

AL

58,0

MA

66,8

TN

79,2

TR

95,8

ZZ

75,0

0707 00 05

EG

170,1

TR

157,0

ZZ

163,6

0709 90 70

MA

41,9

TR

147,3

ZZ

94,6

0805 10 20

AR

27,1

BR

41,5

CL

30,5

MA

56,3

TR

61,0

ZA

56,4

ZZ

45,5

0805 20 10

MA

65,2

TR

79,7

ZZ

72,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

87,9

TR

83,9

ZZ

85,9

0805 50 10

TR

49,9

ZZ

49,9

0808 10 80

CA

109,9

CL

90,0

US

117,1

ZA

80,2

ZZ

99,3

0808 20 50

CN

70,9

ZZ

70,9

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 15.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/8

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1308/2011 AL COMISIEI

din 14 decembrie 2011

de stabilire a coeficientului de atribuire, de respingere a cererilor ulterioare și de încheiere a perioadei de depunere a cererilor pentru cantitățile disponibile de zahăr peste cotă pentru comercializare pe piața Uniunii Europene cu taxă pe excedent redusă în anul de comercializare 2011/2012

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1240/2011 al Comisiei din 30 noiembrie 2011 de stabilire a unor măsuri excepționale privind plasarea pe piața Uniunii în anul de comercializare 2011/2012 a zahărului și a izoglucozei peste cotă cu taxă pe excedent redusă (2), în special articolul 5,

întrucât:

| (1) | Cantitățile care fac obiectul cererilor de licență pentru zahărul peste cotă depuse în perioada 4 decembrie 2011-7 decembrie 2011 și notificate Comisiei depășesc limita prevăzută la articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1240/2011. |
| --- | --- |

(1)

Cantitățile care fac obiectul cererilor de licență pentru zahărul peste cotă depuse în perioada 4 decembrie 2011-7 decembrie 2011 și notificate Comisiei depășesc limita prevăzută la articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1240/2011.

| (2) | Prin urmare, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1240/2011, este necesar să se stabilească un coeficient de atribuire pe care statele membre să îl aplice cantităților la care se referă fiecare cerere de licență notificată, să se respingă cererile care nu au fost încă notificate și să se încheie perioadele de depunere a cererilor. |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1240/2011, este necesar să se stabilească un coeficient de atribuire pe care statele membre să îl aplice cantităților la care se referă fiecare cerere de licență notificată, să se respingă cererile care nu au fost încă notificate și să se încheie perioadele de depunere a cererilor.

| (3) | Pentru a se acționa înainte de emiterea licențelor solicitate, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se acționa înainte de emiterea licențelor solicitate, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Cantităților care fac obiectul cererilor de licență pentru zahărul peste cotă depuse în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1240/2011 în perioada 4 decembrie 2011-7 decembrie 2011 și notificate Comisiei li se aplică un coeficient de atribuire de 21,680216 %.

Cererile de licență depuse în perioada 8 decembrie 2011-15 decembrie 2011 se resping.

Perioadele de depunere a cererilor de licență se încheie începând cu 15 decembrie 2011.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 decembrie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 318, 1.12.2011, p. 9.

2

---

| 15.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/9

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1309/2011 AL COMISIEI

din 14 decembrie 2011

de stabilire a coeficientului de atribuire, de respingere a cererilor ulterioare și de încheiere a perioadei de depunere a cererilor pentru cantitățile disponibile de izoglucoză peste cotă pentru comercializare pe piața Uniunii Europene cu taxă pe excedent redusă în anul de comercializare 2011/2012

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1240/2011 al Comisiei din 30 noiembrie 2011 de stabilire a unor măsuri excepționale privind plasarea pe piața Uniunii în anul de comercializare 2011/2012 a zahărului și a izoglucozei peste cotă cu taxă pe excedent redusă (2), în special articolul 5,

întrucât:

| (1) | Cantitățile care fac obiectul cererilor de licență pentru izoglucoză peste cotă depuse în perioada 4 decembrie 2011-7 decembrie 2011 și notificate Comisiei depășesc limita prevăzută la articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1240/2011. |
| --- | --- |

(1)

Cantitățile care fac obiectul cererilor de licență pentru izoglucoză peste cotă depuse în perioada 4 decembrie 2011-7 decembrie 2011 și notificate Comisiei depășesc limita prevăzută la articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1240/2011.

| (2) | Prin urmare, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1240/2011, este necesar să se stabilească un coeficient de atribuire pe care statele membre să îl aplice cantităților la care se referă fiecare cerere de licență notificată, să se respingă cererile care nu au fost încă notificate și să se încheie perioadele de depunere a cererilor. |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1240/2011, este necesar să se stabilească un coeficient de atribuire pe care statele membre să îl aplice cantităților la care se referă fiecare cerere de licență notificată, să se respingă cererile care nu au fost încă notificate și să se încheie perioadele de depunere a cererilor.

| (3) | Pentru a se acționa înainte de emiterea licențelor solicitate, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se acționa înainte de emiterea licențelor solicitate, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Cantităților care fac obiectul cererilor de licență pentru izoglucoză peste cotă depuse în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1240/2011 în perioada 4 decembrie 2011-7 decembrie 2011 și notificate Comisiei li se aplică un coeficient de atribuire de 99,290780 %.

Cererile de licență depuse în perioada 8 decembrie 2011-15 decembrie 2011 se resping.

Perioadele de depunere a cererilor de licență se încheie începând cu 15 decembrie 2011.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 decembrie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 318, 1.12.2011, p. 9.

2

---

DECIZII

| 15.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/10

---

DECIZIA BiH/18/2011 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 2 decembrie 2011

privind numirea unui comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina

(2011/836/PESC)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38 paragraful al treilea,

având în vedere Acțiunea comună 2004/570/PESC a Consiliului din 12 iulie 2004 privind operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina (1), în special articolul 6 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 6 alineatul (1) din Acțiunea comună 2004/570/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate (COPS) să adopte noi decizii privind numirea comandantului forței UE. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 6 alineatul (1) din Acțiunea comună 2004/570/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate (COPS) să adopte noi decizii privind numirea comandantului forței UE.

| (2) | Prin Decizia 2009/836/PESC (2), COPS l-a numit pe generalul-maior Bernhard BAIR în calitate de comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina. |
| --- | --- |

(2)

Prin Decizia 2009/836/PESC (2), COPS l-a numit pe generalul-maior Bernhard BAIR în calitate de comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina.

| (3) | Comandantul operației UE a recomandat numirea generalului de brigadă Robert BRIEGER în calitate de nou comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina. |
| --- | --- |

(3)

Comandantul operației UE a recomandat numirea generalului de brigadă Robert BRIEGER în calitate de nou comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina.

| (4) | Comitetul militar al UE a sprijinit această recomandare. |
| --- | --- |

(4)

Comitetul militar al UE a sprijinit această recomandare.

| (5) | În conformitate cu articolul 5 din Protocolul (nr. 22) privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii care au implicații în domeniul apărării. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 5 din Protocolul (nr. 22) privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii care au implicații în domeniul apărării.

| (6) | La 12 și 13 decembrie 2002, Consiliul European de la Copenhaga a adoptat o declarație în care se afirmă că acordurile „Berlin plus” și punerea în aplicare a acestora se aplică numai acelor state membre care sunt, de asemenea, fie membre ale NATO, fie părți la „Parteneriatul pentru Pace” și care au încheiat, în consecință, acorduri de securitate bilaterale cu NATO, |
| --- | --- |

(6)

La 12 și 13 decembrie 2002, Consiliul European de la Copenhaga a adoptat o declarație în care se afirmă că acordurile „Berlin plus” și punerea în aplicare a acestora se aplică numai acelor state membre care sunt, de asemenea, fie membre ale NATO, fie părți la „Parteneriatul pentru Pace” și care au încheiat, în consecință, acorduri de securitate bilaterale cu NATO,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Generalul de brigadă Robert BRIEGER este numit comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina.

Articolul 2

Prezenta decizie produce efecte de la 6 decembrie 2011.

Adoptată la Bruxelles, 2 decembrie 2011.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

O. SKOOG

---

(1)  JO L 252, 28.7.2004, p. 10.

1

(2)  JO L 299, 14.11.2009, p. 17.

2

---

| 15.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/11

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 12 decembrie 2011

de corectare a Deciziei 2010/399/UE de excludere de la finanțarea din fondurile Uniunii Europene a anumitor cheltuieli efectuate de statele membre în cadrul secțiunii Garantare a Fondului european de orientare și garantare agricolă (FEOGA), în cadrul Fondului european de garantare agricolă (FEGA) și în cadrul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR)

[notificată cu numărul C(2011) 9130]

(Numai textul în limba slovenă este autentic)

(2011/837/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1258/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind finanțarea politicii agricole comune (1), în special articolul 7 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului din 21 iunie 2005 privind finanțarea politicii agricole comune (2), în special articolul 31,

după consultarea Comitetului pentru fondurile agricole,

întrucât:

| (1) | Prin Decizia 2010/399/UE (3), Comisia a exclus de la finanțarea din fondurile Uniunii Europene suma de 2 280 860,00 EUR pentru Slovenia, în cadrul măsurilor de dezvoltare rurală de agromediu și cele pentru zonele defavorizate, cu privire la sumele care nu au fost încă recuperate de la beneficiari până la data de 23 iunie 2009. Suma de mai sus a fost calculată în baza datelor furnizate Comisiei de Slovenia. Slovenia a fost informată că sumele recuperate după 23 iunie 2009 nu trebuie nici declarate, nici rambursate Comisiei. |
| --- | --- |

(1)

Prin Decizia 2010/399/UE (3), Comisia a exclus de la finanțarea din fondurile Uniunii Europene suma de 2 280 860,00 EUR pentru Slovenia, în cadrul măsurilor de dezvoltare rurală de agromediu și cele pentru zonele defavorizate, cu privire la sumele care nu au fost încă recuperate de la beneficiari până la data de 23 iunie 2009. Suma de mai sus a fost calculată în baza datelor furnizate Comisiei de Slovenia. Slovenia a fost informată că sumele recuperate după 23 iunie 2009 nu trebuie nici declarate, nici rambursate Comisiei.

| (2) | Când a depus declarația finală de cheltuieli și cererea de plată finală la Comisia Europeană în vederea încheierii programelor tranzitorii de dezvoltare rurală, Slovenia a inclus, în mod incorect, în declarațiile finale corespunzătoare sume care au fost recuperate și care au făcut obiectul corecției financiare menționate mai sus. În baza sumelor furnizate de Slovenia, s-a adoptat Decizia 2009/984/UE a Comisiei (4) de stabilire, pentru Republica Cehă, Ungaria și Slovenia, a soldului final care urmează a fi plătit sau recuperat la încheierea programului în cazul programelor tranzitorii de dezvoltare rurală finanțate de Fondul European de Orientare și Garantare Agricolă (FEOGA). |
| --- | --- |

(2)

Când a depus declarația finală de cheltuieli și cererea de plată finală la Comisia Europeană în vederea încheierii programelor tranzitorii de dezvoltare rurală, Slovenia a inclus, în mod incorect, în declarațiile finale corespunzătoare sume care au fost recuperate și care au făcut obiectul corecției financiare menționate mai sus. În baza sumelor furnizate de Slovenia, s-a adoptat Decizia 2009/984/UE a Comisiei (4) de stabilire, pentru Republica Cehă, Ungaria și Slovenia, a soldului final care urmează a fi plătit sau recuperat la încheierea programului în cazul programelor tranzitorii de dezvoltare rurală finanțate de Fondul European de Orientare și Garantare Agricolă (FEOGA).

| (3) | După ce a primit ordinul de recuperare pentru corecția stipulată în Decizia 2010/399/UE, Slovenia a informat Comisia că o parte din corecția respectivă a fost deja aplicată în baza Deciziei 2009/984/UE. În urma unei analize amănunțite și a confirmării din partea Organismului de certificare al Agenției de plăți din Slovenia, s-a confirmat că există o suprapunere de 2 170 331,88 EUR. |
| --- | --- |

(3)

După ce a primit ordinul de recuperare pentru corecția stipulată în Decizia 2010/399/UE, Slovenia a informat Comisia că o parte din corecția respectivă a fost deja aplicată în baza Deciziei 2009/984/UE. În urma unei analize amănunțite și a confirmării din partea Organismului de certificare al Agenției de plăți din Slovenia, s-a confirmat că există o suprapunere de 2 170 331,88 EUR.

| (4) | Astfel, Slovenia trebuie să înapoieze Comisiei doar diferența dintre suma corecției originale de 2 280 860 EUR stipulate în Decizia 2010/399/UE și suma recuperărilor declarate în Decizia 2009/984/UE, care se ridică la 2 170 331,88 EUR. Diferența este de 110 528,12 EUR. Ordinul original de recuperare se va înlocui cu unul nou, care conține suma de 110 528,12 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Astfel, Slovenia trebuie să înapoieze Comisiei doar diferența dintre suma corecției originale de 2 280 860 EUR stipulate în Decizia 2010/399/UE și suma recuperărilor declarate în Decizia 2009/984/UE, care se ridică la 2 170 331,88 EUR. Diferența este de 110 528,12 EUR. Ordinul original de recuperare se va înlocui cu unul nou, care conține suma de 110 528,12 EUR.

| (5) | Prin urmare, Decizia 2010/399/UE trebuie rectificată în consecință, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Decizia 2010/399/UE trebuie rectificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Toate rubricile referitoare la Slovenia din anexa la Decizia 2010/399/CE se înlocuiesc cu rubricile din anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Slovenia.

Adoptată la Bruxelles, 12 decembrie 2011.

Pentru Comisie

Dacian CIOLOȘ

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 160, 26.6.1999, p. 103.

1

(2)  JO L 209, 11.8.2005, p. 1.

2

(3)  JO L 184, 17.7.2010, p. 6.

3

(4)  JO L 338, 19.12.2009, p. 95.

4

---

ANEXĂ

POZIȚIE BUGETARĂ 6500

| SM | Măsura | AF | Motiv | Tip corecție | % | Moneda | Suma | Deduceri | Impact financiar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SI | Dezvoltare rurală - Instrument de tranziție | 2005 | aplicarea tardivă a procedurilor de verificare și recuperare | unică | | EUR | –1 354 253,00 | –1 263 363,80 | –90 889,20 |
| SI | Dezvoltare rurală - Instrument de tranziție | 2006 | aplicarea tardivă a procedurilor de verificare și recuperare | unică | | EUR | – 926 607,00 | – 906 968,08 | –19 638,92 |
| Total SI | –2 280 860,00 | –2 170 331,88 | – 110 528,12 |

SM

Măsura

AF

Motiv

Tip corecție

%

Moneda

Suma

Deduceri

Impact financiar

SI

Dezvoltare rurală - Instrument de tranziție

2005

aplicarea tardivă a procedurilor de verificare și recuperare

unică

EUR

–1 354 253,00

–1 263 363,80

–90 889,20

SI

Dezvoltare rurală - Instrument de tranziție

2006

aplicarea tardivă a procedurilor de verificare și recuperare

unică

EUR

– 926 607,00

– 906 968,08

–19 638,92

Total SI

–2 280 860,00

–2 170 331,88

– 110 528,12

---

| 15.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/13

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 13 decembrie 2011

de modificare a Deciziei 2008/855/CE în ceea ce privește perioada de aplicare a măsurilor zoosanitare de combatere a pestei porcine clasice în anumite state membre

[notificată cu numărul C(2011) 9128]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/838/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile intracomunitare cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 10 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Decizia 2008/855/CE a Comisiei din 3 noiembrie 2008 privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine clasice în anumite state membre (3) stabilește anumite măsuri aplicabile în scopul combaterii pestei porcine clasice în statele membre sau în regiunile acestora menționate în anexa la decizia respectivă. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2008/855/CE a Comisiei din 3 noiembrie 2008 privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine clasice în anumite state membre (3) stabilește anumite măsuri aplicabile în scopul combaterii pestei porcine clasice în statele membre sau în regiunile acestora menționate în anexa la decizia respectivă.

| (2) | Decizia 2008/855/CE trebuie să se aplice până la 31 decembrie 2011. În funcție de situația epidemiologică, în special în ceea ce privește porcii sălbatici din anumite regiuni din Bulgaria, Germania, Ungaria și România, este adecvat să se prelungească perioada de aplicare a deciziei respective până la 31 decembrie 2013. |
| --- | --- |

(2)

Decizia 2008/855/CE trebuie să se aplice până la 31 decembrie 2011. În funcție de situația epidemiologică, în special în ceea ce privește porcii sălbatici din anumite regiuni din Bulgaria, Germania, Ungaria și România, este adecvat să se prelungească perioada de aplicare a deciziei respective până la 31 decembrie 2013.

| (3) | Prin urmare, Decizia 2008/855/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Decizia 2008/855/CE ar trebui modificată în consecință.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

La articolul 15 din Decizia 2008/855/CE, data de „31 decembrie 2011” se înlocuiește cu data de „31 decembrie 2013”.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 13 decembrie 2011.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 395, 30.12.1989, p. 13.

1

(2)  JO L 224, 18.8.1990, p. 29.

2

(3)  JO L 302, 13.11.2008, p. 19.

3

---

III Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

| 15.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/14

---

DECIZIA AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

NR. 532/09/COL

din 16 decembrie 2009

de modificare, pentru a șaptezeci și șasea oară, a normelor de procedură și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin introducerea unui nou capitol privind criteriile pentru analiza compatibilității ajutoarelor de stat pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați și a celor cu handicap, care fac obiectul notificării individuale

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE (1),

AVÂND ÎN VEDERE Acordul privind Spațiul Economic European (2), în special articolele 61-63 și Protocolul 26,

AVÂND ÎN VEDERE Acordul între statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție (3), în special articolul 24 și articolul 5 alineatul (2) litera (b),

REAMINTIND normele de procedură și de fond în domeniul ajutoarelor de stat adoptate de către Autoritate (4) la 19 ianuarie 1994,

Întrucât:

În temeiul articolului 24 din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, Autoritatea pune în aplicare dispozițiile Acordului privind SEE în domeniul ajutoarelor de stat,

În temeiul articolului 5 alineatul (2) litera (b) din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, Autoritatea emite comunicări sau orientări privind aspectele tratate în Acordul privind SEE, în cazul în care acest Acord sau Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție prevede în mod expres acest lucru sau în cazul în care Autoritatea îl consideră necesar,

Comisia Europeană a publicat la 11 august 2009, o Comunicare privind criteriile pentru analiza compatibilității ajutoarelor de stat pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați și a celor cu handicap, care fac obiectul notificării individuale (5),

Comunicarea menționată anterior are relevanță și pentru Spațiul Economic European,

Aplicarea uniformă a normelor SEE privind ajutoarele de stat trebuie asigurată pe tot teritoriul Spațiului Economic European,

În conformitate cu punctul II de la titlul „GENERALITĂȚI” de la sfârșitul anexei XV la Acordul privind SEE, Autoritatea, după consultarea prealabilă a Comisiei, adoptă acte corespunzătoare celor adoptate de Comisia Europeană,

Autoritatea a consultat cu privire la acest aspect Comisia Europeană, prin intermediul unei scrisori datată 27 noiembrie 2009 (Eveniment nr. 538332) și statele AELS, prin scrisoarea datată 16 octombrie 2009 (Eveniment nr. 5333819, 533835 și 533836),

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Orientările privind ajutoarele de stat se modifică prin introducerea unui nou capitol privind criteriile pentru analiza compatibilității ajutoarelor de stat pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați și a celor cu handicap, care fac obiectul notificării individuale. Noul capitol este inclus în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Numai textul în limba engleză este autentic.

Adoptată la Bruxelles, 16 decembrie 2009.

Pentru Autoritatea AELS de supraveghere

Per SANDERUD

Președinte

Kristján Andri STEFÁNSSON

Membru al Colegiului

---

(1)  Denumită în continuare „Autoritatea”.

1

(2)  Denumit în continuare „Acordul privind SEE”.

2

(3)  Denumit în continuare „Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”.

3

(4)  Orientări privind aplicarea și interpretarea articolelor 61 și 62 din Acordul privind SEE și a articolului 1 din Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, adoptate și emise de Autoritate la 19 ianuarie 1994, publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare „JO”) L 231, 3.9.1994, p. 1 și în Suplimentul SEE nr. 32, 3.9.1994, p. 1 (denumite în continuare „Orientări privind ajutoarele de stat”). Versiunea actualizată a Orientărilor privind ajutoarele de stat este publicată pe site-ul web al Autorității: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

4

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

(5)  JO L 188, 11.8.2009, p. 6.

5

---

ANEXĂ

CRITERII PENTRU ANALIZA COMPATIBILITĂȚII AJUTOARELOR DE STAT PENTRU ÎNCADRAREA ÎN MUNCĂ A LUCRĂTORILOR DEFAVORIZAȚI ȘI A CELOR CU HANDICAP, CARE FAC OBIECTUL NOTIFICĂRII INDIVIDUALE
   (1)

1.   Introducere

| 1. | Promovarea ocupării forței de muncă și a politicii sociale face parte din obiectivele Acordului privind SEE și ale statelor AELS (2). Șomajul, în special, șomajul structural al anumitor categorii de lucrători, rămâne o problemă în anumite regiuni ale statelor AELS. Ajutoarele de stat sub formă de subvenții ale costurilor salariale, prin costuri salariale înțelegându-se valoarea totală plătibilă efectiv de către beneficiarul ajutorului pentru locurile de muncă în cauză, cuprinzând: (a) salariul brut, anterior impozitării; (b) contribuțiile obligatorii, ca de exemplu contribuțiile la asigurările sociale și (c) costurile pentru îngrijirea copiilor și pentru îngrijirea părinților („subvenții salariale”) pot oferi stimulente suplimentare întreprinderilor pentru a-și crește nivelurile de încadrare în muncă a lucrătorilor defavorizați și a celor cu handicap. Astfel, obiectivul unui astfel de ajutor este acela de a încuraja încadrarea în muncă a categoriilor vizate de lucrători. |
| --- | --- |

1.

Promovarea ocupării forței de muncă și a politicii sociale face parte din obiectivele Acordului privind SEE și ale statelor AELS (2). Șomajul, în special, șomajul structural al anumitor categorii de lucrători, rămâne o problemă în anumite regiuni ale statelor AELS. Ajutoarele de stat sub formă de subvenții ale costurilor salariale, prin costuri salariale înțelegându-se valoarea totală plătibilă efectiv de către beneficiarul ajutorului pentru locurile de muncă în cauză, cuprinzând: (a) salariul brut, anterior impozitării; (b) contribuțiile obligatorii, ca de exemplu contribuțiile la asigurările sociale și (c) costurile pentru îngrijirea copiilor și pentru îngrijirea părinților („subvenții salariale”) pot oferi stimulente suplimentare întreprinderilor pentru a-și crește nivelurile de încadrare în muncă a lucrătorilor defavorizați și a celor cu handicap. Astfel, obiectivul unui astfel de ajutor este acela de a încuraja încadrarea în muncă a categoriilor vizate de lucrători.

| 2. | Prezentul capitol oferă orientări privind criteriile pe care Autoritatea AELS de Supraveghere (denumită în continuare „Autoritatea”) le va aplica pentru evaluarea ajutoarelor de stat sub forma subvențiilor salariale care se notifică individual în temeiul articolului 6 alineatul (1) literele (h) și (i) din actul normativ menționat la punctul 1j din anexa XV la Acordul privind SEE [Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratat (Regulament general de exceptare pe anumite categorii de ajutoare)]
   (3), astfel cum a fost adaptat la Acordul privind SEE prin Protocolul nr. 1 la acesta (4) (denumit în continuare „Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare”). Aceste orientări sunt destinate să confere transparență raționamentelor Autorității și să asigure previzibilitate și securitate juridică. |
| --- | --- |

2.

Prezentul capitol oferă orientări privind criteriile pe care Autoritatea AELS de Supraveghere (denumită în continuare „Autoritatea”) le va aplica pentru evaluarea ajutoarelor de stat sub forma subvențiilor salariale care se notifică individual în temeiul articolului 6 alineatul (1) literele (h) și (i) din actul normativ menționat la punctul 1j din anexa XV la Acordul privind SEE [Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratat (Regulament general de exceptare pe anumite categorii de ajutoare)]
   (3), astfel cum a fost adaptat la Acordul privind SEE prin Protocolul nr. 1 la acesta (4) (denumit în continuare „Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare”). Aceste orientări sunt destinate să confere transparență raționamentelor Autorității și să asigure previzibilitate și securitate juridică.

| 3. | Aceste orientări se aplică ajutoarelor de stat acordate sub formă de subvenții salariale pentru lucrători defavorizați, lucrători extrem de defavorizați și lucrători cu handicap, în sensul articolului 2 alineatele (18), (19) și (20) din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. Orice măsură individuală, fie că este acordată ad hoc sau în temeiul unei scheme, va face obiectul prezentelor orientări dacă echivalentul finanțării nerambursabile depășește 5 milioane EUR pe întreprindere pe an pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați și a lucrătorilor extrem de defavorizați (denumiți în ansamblu „lucrători defavorizați”) și 10 milioane EUR pe întreprindere pe an pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor cu handicap (5). |
| --- | --- |

3.

Aceste orientări se aplică ajutoarelor de stat acordate sub formă de subvenții salariale pentru lucrători defavorizați, lucrători extrem de defavorizați și lucrători cu handicap, în sensul articolului 2 alineatele (18), (19) și (20) din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. Orice măsură individuală, fie că este acordată ad hoc sau în temeiul unei scheme, va face obiectul prezentelor orientări dacă echivalentul finanțării nerambursabile depășește 5 milioane EUR pe întreprindere pe an pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați și a lucrătorilor extrem de defavorizați (denumiți în ansamblu „lucrători defavorizați”) și 10 milioane EUR pe întreprindere pe an pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor cu handicap (5).

| 4. | Criteriile stabilite în prezentele orientări nu se vor aplica mecanic. Nivelul evaluării Autorității și tipul de informații pe care aceasta îl poate solicita vor fi proporționale cu riscul de denaturare a concurenței. Sfera de aplicare a analizei va depinde de natura cazului. |
| --- | --- |

4.

Criteriile stabilite în prezentele orientări nu se vor aplica mecanic. Nivelul evaluării Autorității și tipul de informații pe care aceasta îl poate solicita vor fi proporționale cu riscul de denaturare a concurenței. Sfera de aplicare a analizei va depinde de natura cazului.

2.   Efectele pozitive ale ajutorului

2.1.   Existența unui obiectiv de interes comun

| 5. | Anumite categorii de lucrători se confruntă cu mari dificultăți în a găsi un loc de muncă deoarece angajatorii îi consideră mai puțin productivi sau au prejudecăți în ceea ce îi privește. Această productivitate mai scăzută, percepută sau reală, se poate datora fie lipsei de experiență profesională recentă (de exemplu, în cazul lucrătorilor tineri sau al persoanelor care nu au avut de mult timp un loc de muncă), fie unui handicap permanent. Din cauza productivității lor mai scăzute, percepută sau reală, este probabil ca lucrătorii să fie excluși de pe piața forței de muncă dacă angajatorilor nu li se oferă compensații pentru încadrarea lor în muncă. |
| --- | --- |

5.

Anumite categorii de lucrători se confruntă cu mari dificultăți în a găsi un loc de muncă deoarece angajatorii îi consideră mai puțin productivi sau au prejudecăți în ceea ce îi privește. Această productivitate mai scăzută, percepută sau reală, se poate datora fie lipsei de experiență profesională recentă (de exemplu, în cazul lucrătorilor tineri sau al persoanelor care nu au avut de mult timp un loc de muncă), fie unui handicap permanent. Din cauza productivității lor mai scăzute, percepută sau reală, este probabil ca lucrătorii să fie excluși de pe piața forței de muncă dacă angajatorilor nu li se oferă compensații pentru încadrarea lor în muncă.

| 6. | Din punct de vedere social, se dorește ca toate categoriile de lucrători să fie integrate pe piața forței de muncă. Aceasta înseamnă că o parte a venitului intern poate fi redistribuită către categoriile de lucrători vizate de măsură. Ajutoarele de stat îi pot ajuta pe lucrătorii defavorizați și pe cei cu handicap să intre pe piața forței de muncă sau să rămână pe piața forței de muncă prin acoperirea costurilor suplimentare care rezultă din productivitatea mai scăzută, percepută sau reală, a acestora. |
| --- | --- |

6.

Din punct de vedere social, se dorește ca toate categoriile de lucrători să fie integrate pe piața forței de muncă. Aceasta înseamnă că o parte a venitului intern poate fi redistribuită către categoriile de lucrători vizate de măsură. Ajutoarele de stat îi pot ajuta pe lucrătorii defavorizați și pe cei cu handicap să intre pe piața forței de muncă sau să rămână pe piața forței de muncă prin acoperirea costurilor suplimentare care rezultă din productivitatea mai scăzută, percepută sau reală, a acestora.

| 7. | Statele AELS ar trebui să dovedească faptul că ajutorul va căuta să atingă obiectivul de interes comun. În analiza sa, Autoritatea va avea în vedere, printre altele, următoarele elemente:






  (a) | numărul și categoriile de lucrători vizate de măsură; |
| --- | --- | --- |

7.

Statele AELS ar trebui să dovedească faptul că ajutorul va căuta să atingă obiectivul de interes comun. În analiza sa, Autoritatea va avea în vedere, printre altele, următoarele elemente:

(a)

numărul și categoriile de lucrători vizate de măsură;

| (b) | ratele de ocupare a forței de muncă ale categoriilor de lucrători vizate de măsură la nivel național și/sau regional și în cadrul întreprinderii (întreprinderilor) în cauză; |
| --- | --- |

(b)

ratele de ocupare a forței de muncă ale categoriilor de lucrători vizate de măsură la nivel național și/sau regional și în cadrul întreprinderii (întreprinderilor) în cauză;

| (c) | ratele șomajului pentru categoriile de lucrători vizate de măsură la nivel național și/sau regional; |
| --- | --- |

(c)

ratele șomajului pentru categoriile de lucrători vizate de măsură la nivel național și/sau regional;

| (d) | în special subgrupurile marginalizate din cadrul categoriilor mari de lucrători defavorizați și cu handicap. |
| --- | --- |

(d)

în special subgrupurile marginalizate din cadrul categoriilor mari de lucrători defavorizați și cu handicap.

2.2.   Ajutorul de stat ca instrument adecvat de politică

| 8. | Ajutorul de stat sub formă de subvenții salariale nu reprezintă singurul instrument de politică aflat la dispoziția statelor AELS pentru încurajarea încadrării în muncă a lucrătorilor defavorizați și cu handicap. Statele AELS pot de asemenea utiliza măsuri generale cum ar fi reducerea impozitării forței de muncă și reducerea costurilor sociale, sprijinirea investițiilor în educație și formare profesională, măsuri pentru oferirea de îndrumare și consultanță, asistență și formare profesională pentru șomeri și îmbunătățirea legislației în domeniul muncii. |
| --- | --- |

8.

Ajutorul de stat sub formă de subvenții salariale nu reprezintă singurul instrument de politică aflat la dispoziția statelor AELS pentru încurajarea încadrării în muncă a lucrătorilor defavorizați și cu handicap. Statele AELS pot de asemenea utiliza măsuri generale cum ar fi reducerea impozitării forței de muncă și reducerea costurilor sociale, sprijinirea investițiilor în educație și formare profesională, măsuri pentru oferirea de îndrumare și consultanță, asistență și formare profesională pentru șomeri și îmbunătățirea legislației în domeniul muncii.

| 9. | Se consideră că măsurile vizate constituie un instrument adecvat în cazurile în care statul AELS a luat în considerare alte opțiuni de politică și sunt constatate avantajele utilizării unui instrument selectiv, cum ar fi ajutorul de stat pentru o anumită întreprindere. Autoritatea va ține seama în mod special de orice evaluare a impactului măsurii propuse pe care statul AELS este posibil să o fi realizat. |
| --- | --- |

9.

Se consideră că măsurile vizate constituie un instrument adecvat în cazurile în care statul AELS a luat în considerare alte opțiuni de politică și sunt constatate avantajele utilizării unui instrument selectiv, cum ar fi ajutorul de stat pentru o anumită întreprindere. Autoritatea va ține seama în mod special de orice evaluare a impactului măsurii propuse pe care statul AELS este posibil să o fi realizat.

2.3.   Efectul de stimulare și necesitatea ajutorului

| 10. | Ajutoarele de stat pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați și a celor cu handicap trebuie să determine schimbarea comportamentului beneficiarului ajutorului astfel încât ajutorul să asigure o creștere netă a numărului de angajați defavorizați sau cu handicap în cadrul întreprinderii în cauză. Angajații defavorizați sau cu handicap recent încadrați în muncă ar trebui să ocupe numai locuri de muncă nou create sau rămase vacante în urma plecării consimțite, a invalidității, a pensionării pentru limită de vârstă, a reducerii consimțite a programului de lucru sau a concedierii legale pentru conduită necorespunzătoare. Posturile care rezultă din disponibilizări nu trebuie ocupate de către lucrători subvenționați defavorizați sau cu handicap. Astfel, ajutoarele de stat nu pot fi utilizate pentru înlocuirea lucrătorilor pentru care întreprinderea nu mai primește subvenții și care, prin urmare, au fost concediați. |
| --- | --- |

10.

Ajutoarele de stat pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați și a celor cu handicap trebuie să determine schimbarea comportamentului beneficiarului ajutorului astfel încât ajutorul să asigure o creștere netă a numărului de angajați defavorizați sau cu handicap în cadrul întreprinderii în cauză. Angajații defavorizați sau cu handicap recent încadrați în muncă ar trebui să ocupe numai locuri de muncă nou create sau rămase vacante în urma plecării consimțite, a invalidității, a pensionării pentru limită de vârstă, a reducerii consimțite a programului de lucru sau a concedierii legale pentru conduită necorespunzătoare. Posturile care rezultă din disponibilizări nu trebuie ocupate de către lucrători subvenționați defavorizați sau cu handicap. Astfel, ajutoarele de stat nu pot fi utilizate pentru înlocuirea lucrătorilor pentru care întreprinderea nu mai primește subvenții și care, prin urmare, au fost concediați.

| 11. | Statele AELS trebuie să dovedească în fața Autorității existența efectului de stimulare și necesitatea ajutorului. În primul rând, beneficiarul trebuie să fi depus o cerere de ajutor adresată statului AELS în cauză înainte de încadrarea în muncă a categoriilor de lucrători vizate de măsură. În al doilea rând, statul AELS trebuie să demonstreze faptul că ajutorul este plătit cu privire la un lucrător defavorizat sau cu handicap din cadrul unei întreprinderi unde încadrarea nu s-ar fi produs în lipsa ajutorului. |
| --- | --- |

11.

Statele AELS trebuie să dovedească în fața Autorității existența efectului de stimulare și necesitatea ajutorului. În primul rând, beneficiarul trebuie să fi depus o cerere de ajutor adresată statului AELS în cauză înainte de încadrarea în muncă a categoriilor de lucrători vizate de măsură. În al doilea rând, statul AELS trebuie să demonstreze faptul că ajutorul este plătit cu privire la un lucrător defavorizat sau cu handicap din cadrul unei întreprinderi unde încadrarea nu s-ar fi produs în lipsa ajutorului.

| 12. | În analiza sa, Autoritatea va avea în vedere, printre altele, următoarele elemente:






  (a) | documentele interne ale beneficiarului ajutorului în ceea ce privește costurile cu forța de muncă în legătură cu categoriile de lucrători vizate de măsură pentru două situații: cu ajutor și fără ajutor; |
| --- | --- | --- |

12.

În analiza sa, Autoritatea va avea în vedere, printre altele, următoarele elemente:

(a)

documentele interne ale beneficiarului ajutorului în ceea ce privește costurile cu forța de muncă în legătură cu categoriile de lucrători vizate de măsură pentru două situații: cu ajutor și fără ajutor;

| (b) | subvențiile salariale existente sau anterioare în cadrul întreprinderii în cauză: categoriile și numărul de lucrători beneficiind de subvenționare; |
| --- | --- |

(b)

subvențiile salariale existente sau anterioare în cadrul întreprinderii în cauză: categoriile și numărul de lucrători beneficiind de subvenționare;

| (c) | fluctuația de personal anuală a categoriilor de lucrători vizate de măsură. |
| --- | --- |

(c)

fluctuația de personal anuală a categoriilor de lucrători vizate de măsură.

2.4.   Proporționalitatea ajutorului

| 13. | Statul AELS trebuie să demonstreze necesitatea ajutorului, precum și menținerea cuantumului acestuia la un nivel minim în scopul atingerii obiectivului ajutorului.
  Statele AELS ar trebui să furnizeze dovezi cu privire la faptul că valoarea ajutorului nu depășește costurile suplimentare nete privind încadrarea în muncă a categoriilor de lucrători vizate de măsură în comparație cu costurile privind încadrarea în muncă a lucrătorilor care nu sunt defavorizați sau care nu prezintă un handicap (6).
  În orice caz, intensitățile ajutoarelor nu trebuie să le depășească niciodată pe cele prevăzute la articolele 40 (7) și 41 (8) din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. Costurile eligibile cărora li se aplică intensitățile ajutoarelor se calculează conform articolelor 40 (9) și 41 (10) din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. |
| --- | --- |

13.

Statul AELS trebuie să demonstreze necesitatea ajutorului, precum și menținerea cuantumului acestuia la un nivel minim în scopul atingerii obiectivului ajutorului.

Statele AELS ar trebui să furnizeze dovezi cu privire la faptul că valoarea ajutorului nu depășește costurile suplimentare nete privind încadrarea în muncă a categoriilor de lucrători vizate de măsură în comparație cu costurile privind încadrarea în muncă a lucrătorilor care nu sunt defavorizați sau care nu prezintă un handicap (6).

În orice caz, intensitățile ajutoarelor nu trebuie să le depășească niciodată pe cele prevăzute la articolele 40 (7) și 41 (8) din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. Costurile eligibile cărora li se aplică intensitățile ajutoarelor se calculează conform articolelor 40 (9) și 41 (10) din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare.

3.   Efecte negative ale ajutorului

| 14. | În cazul în care ajutorul este proporțional pentru atingerea obiectivului său, este probabil ca efectele negative ale acestuia să fie limitate, iar analiza efectelor negative să nu mai fie necesară. Cu toate acestea, în unele cazuri, chiar și atunci când ajutorul este necesar și proporțional pentru ca o anumită întreprindere să crească nivelul de încadrare în muncă a categoriilor de lucrători vizați de măsură, ajutorul poate determina schimbarea comportamentului beneficiarului, ceea ce denaturează în mod semnificativ concurența. În acele situații, Autoritatea va efectua o analiză a denaturării concurenței. Gradul denaturării concurenței cauzate de ajutor poate varia în funcție de caracteristicile ajutorului și piețele afectate (11). |
| --- | --- |

14.

În cazul în care ajutorul este proporțional pentru atingerea obiectivului său, este probabil ca efectele negative ale acestuia să fie limitate, iar analiza efectelor negative să nu mai fie necesară. Cu toate acestea, în unele cazuri, chiar și atunci când ajutorul este necesar și proporțional pentru ca o anumită întreprindere să crească nivelul de încadrare în muncă a categoriilor de lucrători vizați de măsură, ajutorul poate determina schimbarea comportamentului beneficiarului, ceea ce denaturează în mod semnificativ concurența. În acele situații, Autoritatea va efectua o analiză a denaturării concurenței. Gradul denaturării concurenței cauzate de ajutor poate varia în funcție de caracteristicile ajutorului și piețele afectate (11).

| 15. | Caracteristicile ajutorului care pot afecta probabilitatea și amploarea denaturării sunt:






  (a) | selectivitatea; |
| --- | --- | --- |

15.

Caracteristicile ajutorului care pot afecta probabilitatea și amploarea denaturării sunt:

(a)

selectivitatea;

| (b) | valoarea ajutorului; |
| --- | --- |

(b)

valoarea ajutorului;

| (c) | repetarea și durata ajutorului; |
| --- | --- |

(c)

repetarea și durata ajutorului;

| (d) | efectul ajutorului asupra costurilor întreprinderii. |
| --- | --- |

(d)

efectul ajutorului asupra costurilor întreprinderii.

| 16. | Spre exemplu, o schemă de ajutor utilizată pentru a încuraja întreprinderile în general într-un stat AELS să încadreze în muncă un număr mai mare de lucrători defavorizați sau cu handicap este probabil să aibă un efect diferit pe piață față de situația în care un ajutor considerabil este acordat ad hoc unei singure întreprinderi pentru a-i permite acesteia să crească nivelul încadrărilor în muncă în cazul lucrătorilor dintr-o anumită categorie. Este posibil ca în cel de-al doilea caz să se denatureze concurența într-un mod mai semnificativ, întrucât concurenții beneficiarului ajutorului nu mai pot concura la același nivel. Denaturarea va fi și mai însemnată în cazul în care costurile forței de muncă în întreprinderea care beneficiază de ajutor reprezintă un procent ridicat din costurile totale. |
| --- | --- |

16.

Spre exemplu, o schemă de ajutor utilizată pentru a încuraja întreprinderile în general într-un stat AELS să încadreze în muncă un număr mai mare de lucrători defavorizați sau cu handicap este probabil să aibă un efect diferit pe piață față de situația în care un ajutor considerabil este acordat ad hoc unei singure întreprinderi pentru a-i permite acesteia să crească nivelul încadrărilor în muncă în cazul lucrătorilor dintr-o anumită categorie. Este posibil ca în cel de-al doilea caz să se denatureze concurența într-un mod mai semnificativ, întrucât concurenții beneficiarului ajutorului nu mai pot concura la același nivel. Denaturarea va fi și mai însemnată în cazul în care costurile forței de muncă în întreprinderea care beneficiază de ajutor reprezintă un procent ridicat din costurile totale.

| 17. | În evaluarea caracteristicilor de piață, care pot oferi o imagine mult mai fidelă a impactului potențial al unui ajutor, Autoritatea va avea în vedere, printre altele:






  (a) | structura pieței; |
| --- | --- | --- |

17.

În evaluarea caracteristicilor de piață, care pot oferi o imagine mult mai fidelă a impactului potențial al unui ajutor, Autoritatea va avea în vedere, printre altele:

(a)

structura pieței;

| (b) | caracteristicile sectorului sau ale industriei; |
| --- | --- |

(b)

caracteristicile sectorului sau ale industriei;

| (c) | situația pe piața forței de muncă la nivel național/regional. |
| --- | --- |

(c)

situația pe piața forței de muncă la nivel național/regional.

| 18. | Structura pieței va fi evaluată ținând cont de concentrarea pieței, dimensiunea întreprinderilor (12), importanța diferențierii produsului (13) și barierele la intrare și la ieșire. Cotele de piață și coeficienții de concentrare se vor calcula odată cu definirea pieței relevante. În general, cu cât sunt mai puține întreprinderi, cu atât cota lor de piață este mai mare și se așteaptă o concurență mai scăzută (14). În cazul în care piața afectată este concentrată cu bariere ridicate la intrare (15), iar beneficiarul ajutorului este un actor important pe această piață, este mai probabil ca respectivii concurenți să trebuiască să își schimbe comportamentul ca răspuns la ajutor, spre exemplu să amâne sau să abandoneze introducerea unui nou produs sau a unei noi tehnologii sau să iasă complet de pe piață. |
| --- | --- |

18.

Structura pieței va fi evaluată ținând cont de concentrarea pieței, dimensiunea întreprinderilor (12), importanța diferențierii produsului (13) și barierele la intrare și la ieșire. Cotele de piață și coeficienții de concentrare se vor calcula odată cu definirea pieței relevante. În general, cu cât sunt mai puține întreprinderi, cu atât cota lor de piață este mai mare și se așteaptă o concurență mai scăzută (14). În cazul în care piața afectată este concentrată cu bariere ridicate la intrare (15), iar beneficiarul ajutorului este un actor important pe această piață, este mai probabil ca respectivii concurenți să trebuiască să își schimbe comportamentul ca răspuns la ajutor, spre exemplu să amâne sau să abandoneze introducerea unui nou produs sau a unei noi tehnologii sau să iasă complet de pe piață.

| 19. | Autoritatea va urmări, de asemenea, caracteristicile sectorului, cum ar fi existența unei capacități de producție excedentare și faptul că piețele în industria respectivă sunt în creștere (16), mature sau în declin. Spre exemplu, existența unei capacități de producție excedentare sau a unor piețe mature într-o industrie poate spori riscul ca ajutorul să conducă la ineficiență și la deplasarea producției între întreprinderile care nu dețin lucrători subvenționați. |
| --- | --- |

19.

Autoritatea va urmări, de asemenea, caracteristicile sectorului, cum ar fi existența unei capacități de producție excedentare și faptul că piețele în industria respectivă sunt în creștere (16), mature sau în declin. Spre exemplu, existența unei capacități de producție excedentare sau a unor piețe mature într-o industrie poate spori riscul ca ajutorul să conducă la ineficiență și la deplasarea producției între întreprinderile care nu dețin lucrători subvenționați.

| 20. | În final, măsura va fi plasată în contextul situației de pe piața forței de muncă, și anume, ratele șomajului și ale ocupării forței de muncă, nivelurile salariale și legislația în domeniul muncii. |
| --- | --- |

20.

În final, măsura va fi plasată în contextul situației de pe piața forței de muncă, și anume, ratele șomajului și ale ocupării forței de muncă, nivelurile salariale și legislația în domeniul muncii.

| 21. | Subvențiile salariale pot conduce, în anumite cazuri, la denaturările concurenței prezentate la punctele 22-27. |
| --- | --- |

21.

Subvențiile salariale pot conduce, în anumite cazuri, la denaturările concurenței prezentate la punctele 22-27.

Efectul de substituție și de deplasare

| 22. | Efectul de substituție se referă la situația în care locurile de muncă acordate unei anumite categorii de lucrători înlocuiesc, pur și simplu, locurile de muncă pentru alte categorii. O subvenție salarială care vizează un anumit subgrup de lucrători împarte forța de muncă în lucrători subvenționați și lucrători nesubvenționați și poate încuraja întreprinderile să înlocuiască lucrătorii nesubvenționați cu lucrători subvenționați. Acest lucru apare deoarece costurile salariale relative pentru lucrătorii subvenționați și nesubvenționați se modifică (17). |
| --- | --- |

22.

Efectul de substituție se referă la situația în care locurile de muncă acordate unei anumite categorii de lucrători înlocuiesc, pur și simplu, locurile de muncă pentru alte categorii. O subvenție salarială care vizează un anumit subgrup de lucrători împarte forța de muncă în lucrători subvenționați și lucrători nesubvenționați și poate încuraja întreprinderile să înlocuiască lucrătorii nesubvenționați cu lucrători subvenționați. Acest lucru apare deoarece costurile salariale relative pentru lucrătorii subvenționați și nesubvenționați se modifică (17).

| 23. | Deoarece întreprinderile care încadrează lucrători subvenționați concurează pe aceleași piețe pentru bunuri sau servicii ca și acelea care nu încadrează lucrători nesubvenționați, subvențiile salariale pot contribui la reducerea locurilor de muncă în alt sector al economiei. O astfel de situație se produce atunci când o întreprindere care încadrează lucrători subvenționați majorează producția, însă o deplasează între întreprinderile care nu încadrează lucrători subvenționați și, prin urmare, ajutorul elimină locurile de muncă nesubvenționate. |
| --- | --- |

23.

Deoarece întreprinderile care încadrează lucrători subvenționați concurează pe aceleași piețe pentru bunuri sau servicii ca și acelea care nu încadrează lucrători nesubvenționați, subvențiile salariale pot contribui la reducerea locurilor de muncă în alt sector al economiei. O astfel de situație se produce atunci când o întreprindere care încadrează lucrători subvenționați majorează producția, însă o deplasează între întreprinderile care nu încadrează lucrători subvenționați și, prin urmare, ajutorul elimină locurile de muncă nesubvenționate.

Intrarea pe piață și ieșirea de pe piață

| 24. | Costul forței de muncă face parte din cheltuielile de exploatare normale ale oricărei întreprinderi. Prin urmare, este deosebit de important ca ajutorul să aibă un efect pozitiv asupra ocupării forței de muncă și nu numai să permită întreprinderilor să reducă acele costuri pe care, altfel, ar trebui să le suporte. Spre exemplu, subvențiile salariale reduc costurile curente de producție și fac astfel mai atractivă intrarea pe piață și permit întreprinderilor care în alte circumstanțe ar avea perspective comerciale scăzute să intre pe o piață sau să introducă noi produse în defavoarea competitorilor mai eficienți. |
| --- | --- |

24.

Costul forței de muncă face parte din cheltuielile de exploatare normale ale oricărei întreprinderi. Prin urmare, este deosebit de important ca ajutorul să aibă un efect pozitiv asupra ocupării forței de muncă și nu numai să permită întreprinderilor să reducă acele costuri pe care, altfel, ar trebui să le suporte. Spre exemplu, subvențiile salariale reduc costurile curente de producție și fac astfel mai atractivă intrarea pe piață și permit întreprinderilor care în alte circumstanțe ar avea perspective comerciale scăzute să intre pe o piață sau să introducă noi produse în defavoarea competitorilor mai eficienți.

| 25. | Disponibilitatea ajutorului de stat poate afecta și decizia unei întreprinderi de a ieși de pe o piață pe care se află deja. Subvențiile salariale ar putea reduce valoarea pierderilor și ar permite unei întreprinderi să rămână pe piață pentru o perioadă mai lungă – ceea ce ar putea însemna că alte întreprinderi, mai eficiente, dar care nu beneficiază de ajutor, ar fi forțate să iasă de pe piață. |
| --- | --- |

25.

Disponibilitatea ajutorului de stat poate afecta și decizia unei întreprinderi de a ieși de pe o piață pe care se află deja. Subvențiile salariale ar putea reduce valoarea pierderilor și ar permite unei întreprinderi să rămână pe piață pentru o perioadă mai lungă – ceea ce ar putea însemna că alte întreprinderi, mai eficiente, dar care nu beneficiază de ajutor, ar fi forțate să iasă de pe piață.

Stimulente de încurajare a investițiilor

| 26. | Pe piețele în care se acordă subvenții salariale, întreprinderile sunt descurajate să concureze și își pot reduce investițiile și încercările de a-și spori eficiența și inovația. Poate fi înregistrată o întârziere în introducerea unor noi tehnologii bazate mai puțin pe forță de muncă de către beneficiarul ajutorului din cauza modificării costurilor relative pentru metode de producție bazate pe forță de muncă și pentru cele bazate pe tehnologie. De asemenea, fabricanții de produse concurente sau complementare își pot reduce sau întârzia investițiile. Prin urmare, nivelul total al investițiilor în industria în cauză va scădea. |
| --- | --- |

26.

Pe piețele în care se acordă subvenții salariale, întreprinderile sunt descurajate să concureze și își pot reduce investițiile și încercările de a-și spori eficiența și inovația. Poate fi înregistrată o întârziere în introducerea unor noi tehnologii bazate mai puțin pe forță de muncă de către beneficiarul ajutorului din cauza modificării costurilor relative pentru metode de producție bazate pe forță de muncă și pentru cele bazate pe tehnologie. De asemenea, fabricanții de produse concurente sau complementare își pot reduce sau întârzia investițiile. Prin urmare, nivelul total al investițiilor în industria în cauză va scădea.

Efecte asupra fluxurilor comerciale

| 27. | Subvențiile salariale într-o anumită regiune pot face ca unele teritorii să beneficieze de condiții de producție mai favorabile prin comparație cu altele. Aceasta poate conduce la deplasarea fluxurilor comerciale spre regiunile în care acest ajutor este acordat. |
| --- | --- |

27.

Subvențiile salariale într-o anumită regiune pot face ca unele teritorii să beneficieze de condiții de producție mai favorabile prin comparație cu altele. Aceasta poate conduce la deplasarea fluxurilor comerciale spre regiunile în care acest ajutor este acordat.

4.   Comparare și decizie

| 28. | Ultima etapă a analizei o reprezintă evaluarea gradului în care efectele pozitive ale ajutorului cântăresc mai greu decât efectele negative ale acestuia. Această evaluare se va face de la caz la caz pentru toate măsurile individuale. Pentru a compara efectele pozitive și negative, Autoritatea le va evalua și va realiza o evaluare globală a impactului lor asupra producătorilor și consumatorilor de pe fiecare dintre piețele afectate. Cu excepția cazului în care Autoritatea dispune de informații cantitative, aceasta va utiliza informații calitative în vederea evaluării. |
| --- | --- |

28.

Ultima etapă a analizei o reprezintă evaluarea gradului în care efectele pozitive ale ajutorului cântăresc mai greu decât efectele negative ale acestuia. Această evaluare se va face de la caz la caz pentru toate măsurile individuale. Pentru a compara efectele pozitive și negative, Autoritatea le va evalua și va realiza o evaluare globală a impactului lor asupra producătorilor și consumatorilor de pe fiecare dintre piețele afectate. Cu excepția cazului în care Autoritatea dispune de informații cantitative, aceasta va utiliza informații calitative în vederea evaluării.

| 29. | În mod probabil, Autoritatea va adopta o atitudine mai pozitivă, acceptând astfel un grad mai ridicat de denaturare a concurenței în cazul în care ajutorul este necesar și bine orientat pentru atingerea obiectivului său și se limitează la costurile suplimentare nete pentru a compensa productivitatea mai scăzută a categoriilor de lucrători vizate de măsură. |
| --- | --- |

29.

În mod probabil, Autoritatea va adopta o atitudine mai pozitivă, acceptând astfel un grad mai ridicat de denaturare a concurenței în cazul în care ajutorul este necesar și bine orientat pentru atingerea obiectivului său și se limitează la costurile suplimentare nete pentru a compensa productivitatea mai scăzută a categoriilor de lucrători vizate de măsură.

---

(1)  Acest capitol corespunde Comunicării Comisiei Comunităților Europene – Criterii pentru analiza compatibilității ajutoarelor de stat pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați și a celor cu handicap, care fac obiectul notificării individuale, JO C 188, 11.8.2009, p. 6.

(2)  articolul 66 și următoarele din Acordul privind SEE și articolul 5 din Protocolul 31 la Acordul privind SEE referitor la politica socială.

(3)  JO L 214, 9.8.2008, p. 3.

(4)  Decizia nr. 120/2008 din 7.11.2008 a Comitetului mixt (JO L 339, 18.12.2008, p. 111 și Suplimentul SEE nr. 79, 18.12.2008, p. 20), intrată în vigoare la 18.11.2008.

(5)  Datorită naturii lor specifice, măsurile individuale aplicabile compensării costurilor suplimentare ale încadrării în muncă a lucrătorilor cu handicap și costurilor suplimentare suportate de întreprinderile sociale al căror echivalent în finanțare nerambursabilă depășește 10 milioane EUR pe întreprindere pe an vor fi evaluate pe baza articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE. În cazul ajutorului ad hoc pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați sub 5 milioane EUR și a ajutorului ad hoc pentru întreprinderi mari pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor cu handicap sub 10 milioane EUR, Autoritatea va aplica principiile enunțate în prezentele orientări mutatis mutandis, într-o manieră mai puțin detaliată.

(6)  Costurile suplimentare nete iau în considerare costurile care corespund încadrării în muncă a categoriilor vizate de lucrători defavorizați sau cu handicap (de exemplu, din cauza productivității mai scăzute) și avantajele pe care beneficiarul ajutorului le obține din încadrarea acestora (de exemplu, datorită îmbunătățirii imaginii întreprinderii).

(7)  Intensitatea ajutorului pentru lucrători defavorizați nu trebuie să depășească 50 % din costurile eligibile.

(8)  Intensitatea ajutorului pentru lucrători cu handicap nu trebuie să depășească 75 % din costurile eligibile.

(9)  Pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați, costurile eligibile sunt costurile salariale pe o perioadă de maximum 12 luni de la încadrare. Cu toate acestea, atunci când lucrătorul în cauză este un lucrător extrem de defavorizat, costurile eligibile sunt costurile salariale pe o perioadă de maximum 24 de luni de la încadrare.

(10)  Pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor cu handicap, costurile eligibile sunt costurile salariale pentru toată perioada încadrării în muncă a lucrătorului cu handicap.

(11)  O serie de piețe pot fi afectate de ajutor deoarece impactul ajutorului nu poate fi limitat la piețele pe care beneficiarul ajutorului este activ, dar se poate extinde la alte piețe, spre exemplu piețele factorilor de producție.

(12)  Dimensiunea întreprinderii poate fi exprimată în funcție de cotele de piață, precum și în funcție de cifra de afaceri și/sau ocuparea forței de muncă.

(13)  Cu cât gradul de diferențiere a produsului este mai scăzut, cu atât efectul ajutorului asupra profiturilor concurenților este mai mare.

(14)  Cu toate acestea, anumite piețe sunt competitive în ciuda faptului că există puține întreprinderi prezente.

(15)  Cu toate acestea, în unele cazuri, acordarea unui ajutor contribuie la depășirea barierelor la intrare și permite intrarea unor întreprinderi noi pe o piață.

(16)  Existența unor piețe în creștere va determina, de obicei, un efect mai puțin pronunțat al ajutorului asupra concurenților.

(17)  Acest efect de substituție depinde de flexibilitatea cererii de forță de muncă atât pentru lucrătorii subvenționați, cât și pentru cei nesubvenționați.

---

| 15.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/20

---

DECIZIA AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

NR. 57/11/COL

din 2 martie 2011

de modificare, pentru a optzeci și doua oară, a normelor de procedură și de fond privind ajutorul de stat, prin introducerea unui nou capitol privind aplicarea, de la 1 ianuarie 2011, a normelor privind ajutorul de stat pentru a sprijini măsurile în favoarea băncilor, în contextul crizei financiare

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE (denumită în continuare „autoritatea”),

AVÂND ÎN VEDERE Acordul privind Spațiul Economic European (denumit în continuare „Acordul privind SEE”), în special articolul 61,

AVÂND ÎN VEDERE Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție (denumit în continuare „Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”), în special articolul 24 și articolul 5 alineatul (2) litera (b),

ÎNTRUCÂT, în temeiul articolului 24 din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, autoritatea pune în aplicare dispozițiile Acordului privind SEE referitoare la ajutorul de stat,

ÎNTRUCÂT, în temeiul articolului 5 alineatul (2) litera (b) din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, autoritatea emite comunicări sau orientări privind aspectele tratate în Acordul privind SEE, în cazul în care acordul respectiv sau Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție prevăd în mod expres acest lucru sau în cazul în care autoritatea consideră acest lucru necesar,

ÎNTRUCÂT la 1 decembrie 2010 Comisia Europeană a adoptat o comunicare privind aplicarea, de la 1 ianuarie 2011, a normelor privind ajutorul de stat pentru a sprijini măsurile în favoarea băncilor, în contextul crizei financiare (1),

ÎNTRUCÂT comunicarea respectivă este relevantă și pentru Spațiul Economic European,

ÎNTRUCÂT aplicarea uniformă a normelor SEE privind ajutorul de stat trebuie asigurată pe tot teritoriul Spațiului Economic European, în conformitate cu obiectivul de omogenitate stabilit la articolul 1 din Acordul privind SEE,

ÎNTRUCÂT, în conformitate cu punctul II de la titlul „GENERALITĂȚI” de la pagina 11 din anexa XV la Acordul privind SEE, autoritatea, după consultarea Comisiei, trebuie să adopte acte corespunzătoare celor adoptate de Comisia Europeană,

DUPĂ consultarea Comisiei Europene,

DUPĂ consultarea statelor AELS prin scrisorile din 10 februarie 2011 pe această temă,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Orientările privind ajutorul de stat se modifică prin introducerea unui nou capitol privind aplicarea, de la 1 ianuarie 2011, a normelor privind ajutorul de stat pentru a sprijini măsurile în favoarea băncilor, în contextul crizei financiare.

Noul capitol este prevăzut în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Numai versiunea engleză a prezentei decizii este autentică.

Adoptată la Bruxelles, 2 martie 2011.

Pentru Autoritatea AELS de supraveghere

Per SANDERUD

Președinte

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Membru al Colegiului

---

(1)  JO C 329, 7.12.2010, p. 7.

1

---

ANEXĂ

APLICAREA, DE LA 1 IANUARIE 2011, A NORMELOR PRIVIND AJUTORUL DE STAT PENTRU A SPRIJINI MASURILE IN FAVOAREA BANCILOR, IN CONTEXTUL CRIZEI FINANCIARE

1.   Introducere

| 1. | Din toamna anului 2008, când a început criza financiară mondială, Autoritatea AELS de Supraveghere (denumită în continuare „autoritatea”) a adoptat patru seturi de orientări (1) care prevăd orientări detaliate cu privire la criteriile de compatibilitate a sprijinului acordat de stat instituțiilor financiare (2) cu cerințele prevăzute la articolul 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind Spațiul Economic European (denumit în continuare „Acordul privind SEE”). Capitolele orientărilor în cauză se referă la aplicarea normelor privind ajutorul de stat măsurilor adoptate în legătură cu instituțiile financiare (3) (denumite în continuare „Orientările privind sectorul bancar”); recapitalizarea instituțiilor financiare în contextul actualei crize financiare (4) (denumite în continuare „Orientările privind recapitalizarea”); tratarea activelor depreciate în sectorul bancar din SEE (5) (denumite în continuare „Orientările privind activele depreciate”) și revenirea la viabilitate și evaluarea măsurilor de restructurare luate în sectorul financiar, în contextul crizei actuale, în temeiul normelor privind ajutorul de stat (6) (denumite în continuare „Orientările privind restructurarea”). Trei dintre cele patru orientări menționate anterior, respectiv cele privind sectorul bancar, recapitalizarea și activele depreciate, stabilesc condițiile prealabile care trebuie îndeplinite pentru a se asigura compatibilitatea principalelor tipuri de asistență acordată de statele AELS – garanții pentru pasive, recapitalizări și măsuri de salvare a activelor – în timp ce Orientările privind restructurarea detaliază caracteristicile specifice pe care trebuie să le aibă un plan de restructurare (sau de viabilitate) în contextul specific al ajutorului de stat acordat instituțiilor financiare, în contextul crizei, în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

1.

Din toamna anului 2008, când a început criza financiară mondială, Autoritatea AELS de Supraveghere (denumită în continuare „autoritatea”) a adoptat patru seturi de orientări (1) care prevăd orientări detaliate cu privire la criteriile de compatibilitate a sprijinului acordat de stat instituțiilor financiare (2) cu cerințele prevăzute la articolul 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind Spațiul Economic European (denumit în continuare „Acordul privind SEE”). Capitolele orientărilor în cauză se referă la aplicarea normelor privind ajutorul de stat măsurilor adoptate în legătură cu instituțiile financiare (3) (denumite în continuare „Orientările privind sectorul bancar”); recapitalizarea instituțiilor financiare în contextul actualei crize financiare (4) (denumite în continuare „Orientările privind recapitalizarea”); tratarea activelor depreciate în sectorul bancar din SEE (5) (denumite în continuare „Orientările privind activele depreciate”) și revenirea la viabilitate și evaluarea măsurilor de restructurare luate în sectorul financiar, în contextul crizei actuale, în temeiul normelor privind ajutorul de stat (6) (denumite în continuare „Orientările privind restructurarea”). Trei dintre cele patru orientări menționate anterior, respectiv cele privind sectorul bancar, recapitalizarea și activele depreciate, stabilesc condițiile prealabile care trebuie îndeplinite pentru a se asigura compatibilitatea principalelor tipuri de asistență acordată de statele AELS – garanții pentru pasive, recapitalizări și măsuri de salvare a activelor – în timp ce Orientările privind restructurarea detaliază caracteristicile specifice pe care trebuie să le aibă un plan de restructurare (sau de viabilitate) în contextul specific al ajutorului de stat acordat instituțiilor financiare, în contextul crizei, în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE.

| 2. | Toate cele patru capitole ale orientărilor evidențiază că aceste măsuri de ajutor sunt acceptate cu titlu temporar, fiecare dintre acestea subliniind că orice astfel de măsură de ajutor poate fi justificată numai ca un răspuns de urgență la presiunea fără precedent de pe piețele financiare și numai atât timp cât aceste circumstanțe excepționale există. Orientările privind restructurarea sunt valabile pentru ajutorul de restructurare notificat până la 31 decembrie 2010, în timp ce pentru celelalte orientări nu s-a prevăzut o dată de expirare. |
| --- | --- |

2.

Toate cele patru capitole ale orientărilor evidențiază că aceste măsuri de ajutor sunt acceptate cu titlu temporar, fiecare dintre acestea subliniind că orice astfel de măsură de ajutor poate fi justificată numai ca un răspuns de urgență la presiunea fără precedent de pe piețele financiare și numai atât timp cât aceste circumstanțe excepționale există. Orientările privind restructurarea sunt valabile pentru ajutorul de restructurare notificat până la 31 decembrie 2010, în timp ce pentru celelalte orientări nu s-a prevăzut o dată de expirare.

| 3. | Prezentele orientări stabilesc parametrii pentru acceptarea cu titlu temporar a asistenței acordate băncilor în contextul crizei de la 1 ianuarie 2011. |
| --- | --- |

3.

Prezentele orientări stabilesc parametrii pentru acceptarea cu titlu temporar a asistenței acordate băncilor în contextul crizei de la 1 ianuarie 2011.

2.   Continuarea aplicării articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE și prelungirea valabilității Orientărilor privind restructurarea

| 4. | Orientările autorității privind ajutorul acordat băncilor în contextul crizei, precum și toate deciziile individuale privind măsurile și schemele de ajutor care intră în domeniul de aplicare al orientărilor respective sunt adoptate în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE, care permite în mod excepțional acordarea de ajutor pentru remedierea unei perturbări grave a economiei unui stat membru. În cea mai acută fază a crizei, condiția unei perturbări grave a fost, fără îndoială, îndeplinită în întregul SEE, având în vedere presiunea extraordinară de pe piețele financiare, combinată ulterior cu o contracție excepțional de puternică a economiei reale. |
| --- | --- |

4.

Orientările autorității privind ajutorul acordat băncilor în contextul crizei, precum și toate deciziile individuale privind măsurile și schemele de ajutor care intră în domeniul de aplicare al orientărilor respective sunt adoptate în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE, care permite în mod excepțional acordarea de ajutor pentru remedierea unei perturbări grave a economiei unui stat membru. În cea mai acută fază a crizei, condiția unei perturbări grave a fost, fără îndoială, îndeplinită în întregul SEE, având în vedere presiunea extraordinară de pe piețele financiare, combinată ulterior cu o contracție excepțional de puternică a economiei reale.

| 5. | Redresarea economică lentă înregistrată de la începutul anului 2010 a continuat într-un ritm oarecum mai accelerat față de cel estimat la începutul anului 2010. Chiar dacă redresarea este în continuare fragilă și inegală în cadrul SEE, unele state înregistrează rate ale creșterii modeste sau chiar mai solide. În plus, în pofida unor elemente de vulnerabilitate, în general sănătatea sectorului bancar s-a îmbunătățit față de situația care se înregistra acum un an. Ca urmare, existența unei perturbări grave a economiei statelor AELS nu mai este atât de evidentă ca în perioada de început a crizei. Deși este conștientă de aceste evoluții, autoritatea consideră în continuare că cerințele pentru autorizarea ajutorului de stat în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE sunt îndeplinite ținând cont de reaparația recentă a unei presiuni pe piețele financiare și de riscul extinderii efectelor colaterale negative, din motivele enumerate în prezentele orientări. |
| --- | --- |

5.

Redresarea economică lentă înregistrată de la începutul anului 2010 a continuat într-un ritm oarecum mai accelerat față de cel estimat la începutul anului 2010. Chiar dacă redresarea este în continuare fragilă și inegală în cadrul SEE, unele state înregistrează rate ale creșterii modeste sau chiar mai solide. În plus, în pofida unor elemente de vulnerabilitate, în general sănătatea sectorului bancar s-a îmbunătățit față de situația care se înregistra acum un an. Ca urmare, existența unei perturbări grave a economiei statelor AELS nu mai este atât de evidentă ca în perioada de început a crizei. Deși este conștientă de aceste evoluții, autoritatea consideră în continuare că cerințele pentru autorizarea ajutorului de stat în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE sunt îndeplinite ținând cont de reaparația recentă a unei presiuni pe piețele financiare și de riscul extinderii efectelor colaterale negative, din motivele enumerate în prezentele orientări.

| 6. | Reapariția tensiunilor pe piețele datoriei suverane demonstrează cu tărie că piețele financiare sunt în continuare volatile. Nivelul ridicat de interconectare și de interdependență din cadrul sectorului financiar din SEE a generat preocupări pe piață privind contagiunea. Volatilitatea ridicată a piețelor financiare și incertitudinile referitoare la perspectivele economice justifică menținerea, ca măsură de siguranță, a posibilității oferite statelor AELS de a invoca necesitatea recurgerii la măsuri de sprijin în contextul crizei, în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

6.

Reapariția tensiunilor pe piețele datoriei suverane demonstrează cu tărie că piețele financiare sunt în continuare volatile. Nivelul ridicat de interconectare și de interdependență din cadrul sectorului financiar din SEE a generat preocupări pe piață privind contagiunea. Volatilitatea ridicată a piețelor financiare și incertitudinile referitoare la perspectivele economice justifică menținerea, ca măsură de siguranță, a posibilității oferite statelor AELS de a invoca necesitatea recurgerii la măsuri de sprijin în contextul crizei, în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE.

| 7. | În consecință, orientările privind sectorul bancar, recapitalizarea și activele depreciate, care oferă îndrumări privind criteriile de compatibilitate a ajutorului acordat băncilor în contextul crizei în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE – în special sub forma unor garanții guvernamentale, recapitalizări și măsuri de salvare a activelor – trebuie menținute ulterior datei de 31 decembrie 2010. Tot astfel, Orientările privind restructurarea, care abordează rezultatele unor astfel de măsuri de sprijin, trebuie, de asemenea, să rămână aplicabile ulterior datei menționate anterior. În consecință, domeniul de aplicare temporală al Orientărilor privind restructurarea – singura dintre cele patru orientări în cazul căreia se specifică data expirării, 31 decembrie 2010 – ar trebui extins la ajutorul de restructurare notificat până la 31 decembrie 2011. |
| --- | --- |

7.

În consecință, orientările privind sectorul bancar, recapitalizarea și activele depreciate, care oferă îndrumări privind criteriile de compatibilitate a ajutorului acordat băncilor în contextul crizei în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE – în special sub forma unor garanții guvernamentale, recapitalizări și măsuri de salvare a activelor – trebuie menținute ulterior datei de 31 decembrie 2010. Tot astfel, Orientările privind restructurarea, care abordează rezultatele unor astfel de măsuri de sprijin, trebuie, de asemenea, să rămână aplicabile ulterior datei menționate anterior. În consecință, domeniul de aplicare temporală al Orientărilor privind restructurarea – singura dintre cele patru orientări în cazul căreia se specifică data expirării, 31 decembrie 2010 – ar trebui extins la ajutorul de restructurare notificat până la 31 decembrie 2011.

| 8. | Cu toate acestea, orientările trebuie adaptate pentru pregătirea tranziției la regimul post-criză. În paralel, vor trebui elaborate noi norme permanente în domeniul ajutorului de stat pentru salvarea și restructurarea băncilor în condiții de piață normale, care ar trebui aplicate de la 1 ianuarie 2012, în cazul în care condițiile de piață permit acest lucru. Eventualitatea existenței în continuare a necesității de a se acorda ajutor de stat extraordinar sectorului financiar, în contextul crizei, trebuie evaluată ținând cont de obiectivul respectiv. În acest sens, trebuie stabilite cerințele pentru compatibilitatea unei astfel de asistențe într-un mod care să pregătească cel mai bine trecerea la noul regim de salvare și restructurare a băncilor, în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

8.

Cu toate acestea, orientările trebuie adaptate pentru pregătirea tranziției la regimul post-criză. În paralel, vor trebui elaborate noi norme permanente în domeniul ajutorului de stat pentru salvarea și restructurarea băncilor în condiții de piață normale, care ar trebui aplicate de la 1 ianuarie 2012, în cazul în care condițiile de piață permit acest lucru. Eventualitatea existenței în continuare a necesității de a se acorda ajutor de stat extraordinar sectorului financiar, în contextul crizei, trebuie evaluată ținând cont de obiectivul respectiv. În acest sens, trebuie stabilite cerințele pentru compatibilitatea unei astfel de asistențe într-un mod care să pregătească cel mai bine trecerea la noul regim de salvare și restructurare a băncilor, în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE.

3.   Evoluția procesului de retragere a măsurilor

| 9. | Menținerea disponibilității măsurilor de ajutor în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE în contextul unor condiții de piață excepționale nu ar trebui să obstrucționeze procesul de dezangajare a măsurilor de sprijin excepționale temporare în favoarea băncilor. La reuniunea sa din 2 decembrie 2009, Consiliul Afaceri Economice și Financiare a concluzionat că este necesară elaborarea unei strategii pentru eliminarea treptată a măsurilor de sprijin, care să fie transparentă și coordonată în mod corespunzător între statele membre UE, pentru a evita efectele colaterale negative, dar care să țină cont de situațiile specifice diferite din fiecare stat membru (7). În concluziile Consiliului se prevedea în continuare că procesul de eliminare treptată a diferitelor forme de asistență acordată băncilor ar trebui să înceapă, în principiu, prin eliminarea treptată a schemelor de garanții guvernamentale, prin încurajarea retragerii asistenței acordate băncilor solide, precum și prin stimularea altor bănci să își remedieze deficiențele. |
| --- | --- |

9.

Menținerea disponibilității măsurilor de ajutor în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE în contextul unor condiții de piață excepționale nu ar trebui să obstrucționeze procesul de dezangajare a măsurilor de sprijin excepționale temporare în favoarea băncilor. La reuniunea sa din 2 decembrie 2009, Consiliul Afaceri Economice și Financiare a concluzionat că este necesară elaborarea unei strategii pentru eliminarea treptată a măsurilor de sprijin, care să fie transparentă și coordonată în mod corespunzător între statele membre UE, pentru a evita efectele colaterale negative, dar care să țină cont de situațiile specifice diferite din fiecare stat membru (7). În concluziile Consiliului se prevedea în continuare că procesul de eliminare treptată a diferitelor forme de asistență acordată băncilor ar trebui să înceapă, în principiu, prin eliminarea treptată a schemelor de garanții guvernamentale, prin încurajarea retragerii asistenței acordate băncilor solide, precum și prin stimularea altor bănci să își remedieze deficiențele.

| 10. | În punctele de mai jos, autoritatea va stabili etapele de eliminare treptată a măsurilor de recapitalizare și privind activele depreciate. |
| --- | --- |

10.

În punctele de mai jos, autoritatea va stabili etapele de eliminare treptată a măsurilor de recapitalizare și privind activele depreciate.

3.1.   Condiții mai stricte privind compatibilitatea garanțiilor guvernamentale în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE

| 11. | De la 1 ianuarie 2011, autoritatea a aplicat condiții mai stricte privind compatibilitatea garanțiilor guvernamentale cu dispozițiile articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE, introducând un comision de garantare mai mare și cerința ca beneficiarii care recurg la garanții noi și care depășesc un anumit prag al totalului pasivelor garantate restante, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu totatul pasivelor, să aibă un plan de viabilitate (8). Având în vedere actuala situație de pe piață, aceste condiții par necesare în prezent. Schemele de garanții guvernamentale pot, prin urmare, să fie autorizate până la 30 iunie 2011, pe baza următoarelor condiții introduse începând cu 1 ianuarie 2011. Autoritatea va reevalua, în prima jumătate a anului 2011, condițiile privind compatibilitatea garanțiilor guvernamentale ulterior datei de 30 iunie 2011. |
| --- | --- |

11.

De la 1 ianuarie 2011, autoritatea a aplicat condiții mai stricte privind compatibilitatea garanțiilor guvernamentale cu dispozițiile articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE, introducând un comision de garantare mai mare și cerința ca beneficiarii care recurg la garanții noi și care depășesc un anumit prag al totalului pasivelor garantate restante, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu totatul pasivelor, să aibă un plan de viabilitate (8). Având în vedere actuala situație de pe piață, aceste condiții par necesare în prezent. Schemele de garanții guvernamentale pot, prin urmare, să fie autorizate până la 30 iunie 2011, pe baza următoarelor condiții introduse începând cu 1 ianuarie 2011. Autoritatea va reevalua, în prima jumătate a anului 2011, condițiile privind compatibilitatea garanțiilor guvernamentale ulterior datei de 30 iunie 2011.

3.1.1.   Condițiile de stabilire a prețurilor

| 12. | Accesul la garanțiile guvernamentale a fost condiționat de plata unui comision, care este stabilit în funcție de recomandările BCE. În cazul unei obligațiuni cu scadența mai mare de un an, comisionul include o taxă fixă de 50 de puncte de bază, la care se adaugă spread-ul crediytului default swap (CDS) mediu pe 5 ani al fiecărei bănci aferent creanțelor privilegiate – înregistrat în perioada 1 ianuarie 2007-31 august 2008 (9). |
| --- | --- |

12.

Accesul la garanțiile guvernamentale a fost condiționat de plata unui comision, care este stabilit în funcție de recomandările BCE. În cazul unei obligațiuni cu scadența mai mare de un an, comisionul include o taxă fixă de 50 de puncte de bază, la care se adaugă spread-ul crediytului default swap (CDS) mediu pe 5 ani al fiecărei bănci aferent creanțelor privilegiate – înregistrat în perioada 1 ianuarie 2007-31 august 2008 (9).

| 13. | Elementul de risc de credit din cadrul actualului model de stabilire a prețurilor se bazează pe date de dinaintea fazei celei mai acute a crizei, din 2008. În prezent, diferențele dintre bănci privind spread-ul CDS sunt semnificativ mai mari decât cele de dinaintea crizei și este probabil să rămână astfel. Până în prezent, acest lucru a fost considerat necesar pentru a facilita accesul băncilor la finanțare externă, protejându-se astfel stabilitatea financiară. Cu toate acestea, evoluțiile de pe piețele financiare în perioada de doi ani de după 31 august 2008, inclusiv modificările privind statutul în materie de credit ale băncilor, nu sunt luate în considerare. Astfel, în timp ce accesul la finanțarea de pe piață s-a îmbunătățit, în general, băncile al căror rating a fost retrogradat beneficiază în continuare de ratingul lor de credit de dinaintea crizei și sunt percepute a fi solvabile. Acest lucru sporește probabilitatea denaturării concurenței. Din dovezile existente reiese că băncile cu rating mic beneficiază disproporționat de mult de garanții față de băncile cu rating mai mare deoarece, în mod normal, ar plăti un preț de piață mai mare din cauza ratingului lor mic. |
| --- | --- |

13.

Elementul de risc de credit din cadrul actualului model de stabilire a prețurilor se bazează pe date de dinaintea fazei celei mai acute a crizei, din 2008. În prezent, diferențele dintre bănci privind spread-ul CDS sunt semnificativ mai mari decât cele de dinaintea crizei și este probabil să rămână astfel. Până în prezent, acest lucru a fost considerat necesar pentru a facilita accesul băncilor la finanțare externă, protejându-se astfel stabilitatea financiară. Cu toate acestea, evoluțiile de pe piețele financiare în perioada de doi ani de după 31 august 2008, inclusiv modificările privind statutul în materie de credit ale băncilor, nu sunt luate în considerare. Astfel, în timp ce accesul la finanțarea de pe piață s-a îmbunătățit, în general, băncile al căror rating a fost retrogradat beneficiază în continuare de ratingul lor de credit de dinaintea crizei și sunt percepute a fi solvabile. Acest lucru sporește probabilitatea denaturării concurenței. Din dovezile existente reiese că băncile cu rating mic beneficiază disproporționat de mult de garanții față de băncile cu rating mai mare deoarece, în mod normal, ar plăti un preț de piață mai mare din cauza ratingului lor mic.

| 14. | Pentru a remedia aceste denaturări, prețurile aferente sprijinului guvernamental ar trebui să fie mai apropiate de condițiile actuale de piață, care reflectă mai bine solvabilitatea curentă a băncilor individuale. De facto, acest lucru necesită majorarea comisionului de garantare care se plătește de către instituția beneficiară să fie majorată. |
| --- | --- |

14.

Pentru a remedia aceste denaturări, prețurile aferente sprijinului guvernamental ar trebui să fie mai apropiate de condițiile actuale de piață, care reflectă mai bine solvabilitatea curentă a băncilor individuale. De facto, acest lucru necesită majorarea comisionului de garantare care se plătește de către instituția beneficiară să fie majorată.

| 15. | Printr-o abordare coordonată între statele AELS ar trebui să se promoveze o eliminare treptată a schemelor de garanții, păstrându-se în același timp un anumit grad de flexibilitate, pentru a lua în considerare diferitele situații ale statelor AELS și băncilor acestora. În acest sens, autoritatea consideră că este adecvat să se introducă o majorare minimă a comisionului de garantare, care ar trebui diferențiat în funcție de solvabilitatea băncii beneficiare. Diferențierea bazată pe solvabilitate consolidează semnalul în materie de prețuri pentru băncile mai slabe și permite o mai bună aliniere a prețului garanțiilor la profilul de risc al instituției beneficiare, reducând astfel denaturarea concurenței între instituții și contribuind la protecția condițiilor de concurență echitabilă între bănci pe piața unică. |
| --- | --- |

15.

Printr-o abordare coordonată între statele AELS ar trebui să se promoveze o eliminare treptată a schemelor de garanții, păstrându-se în același timp un anumit grad de flexibilitate, pentru a lua în considerare diferitele situații ale statelor AELS și băncilor acestora. În acest sens, autoritatea consideră că este adecvat să se introducă o majorare minimă a comisionului de garantare, care ar trebui diferențiat în funcție de solvabilitatea băncii beneficiare. Diferențierea bazată pe solvabilitate consolidează semnalul în materie de prețuri pentru băncile mai slabe și permite o mai bună aliniere a prețului garanțiilor la profilul de risc al instituției beneficiare, reducând astfel denaturarea concurenței între instituții și contribuind la protecția condițiilor de concurență echitabilă între bănci pe piața unică.

| 16. | Aprobarea prelungirii valabilității unei scheme de garanții (10) după 1 ianuarie 2011 ar necesita, prin urmare, ca un comision perceput pentru o garanție guvernamentală (11) să fie mai mare decât cel din cadrul formulei de stabilire a prețului recomandate de BCE în octombrie 2008, și anume cel puțin:






  — | cu 20 de puncte de bază pentru băncile cu ratingul A + sau A (12); |
| --- | --- | --- |

16.

Aprobarea prelungirii valabilității unei scheme de garanții (10) după 1 ianuarie 2011 ar necesita, prin urmare, ca un comision perceput pentru o garanție guvernamentală (11) să fie mai mare decât cel din cadrul formulei de stabilire a prețului recomandate de BCE în octombrie 2008, și anume cel puțin:

—

cu 20 de puncte de bază pentru băncile cu ratingul A + sau A (12);

| — | cu 30 de puncte de bază pentru bănci cu ratingul A – (13); și |
| --- | --- |

—

cu 30 de puncte de bază pentru bănci cu ratingul A – (13); și

| — | cu 40 de puncte de bază pentru băncile cu un rating mai mic de A –. Băncile fără rating vor fi considerate a aparține categoriei de bănci cu ratingul BBB (14). |
| --- | --- |

—

cu 40 de puncte de bază pentru băncile cu un rating mai mic de A –. Băncile fără rating vor fi considerate a aparține categoriei de bănci cu ratingul BBB (14).

| 17. | Statele AELS ar trebui să aibă posibilitatea de a impune condiții mai stricte decât aceste cerințe minime în ceea ce privește definirea unei prime suplimentare aferente comisionului de garantare. Ca element suplimentar de flexibilitate care să permită statelor AELS să își adapteze condițiile la circumstanțele specifice care prevalează în sectoarele lor financiare, autoritatea ar urma să accepte un model diferit pentru calcularea majorării comisionului, cu condiția să se poată demonstra fără echivoc că această formulă duce cel puțin la majorarea minimă stabilită mai sus pentru băncile în cauză (15). |
| --- | --- |

17.

Statele AELS ar trebui să aibă posibilitatea de a impune condiții mai stricte decât aceste cerințe minime în ceea ce privește definirea unei prime suplimentare aferente comisionului de garantare. Ca element suplimentar de flexibilitate care să permită statelor AELS să își adapteze condițiile la circumstanțele specifice care prevalează în sectoarele lor financiare, autoritatea ar urma să accepte un model diferit pentru calcularea majorării comisionului, cu condiția să se poată demonstra fără echivoc că această formulă duce cel puțin la majorarea minimă stabilită mai sus pentru băncile în cauză (15).

3.1.2.   Analiza viabilității băncilor care depind încă de garanțiile guvernamentale privind datoriile

| 18. | În situația actuală privind evoluția condițiilor de piață, accesul pe piață la lichidități nu mai reprezintă, în general, un obstacol important pentru bănci, ca în perioada mai acută a crizei. În consecință, pare justificat să se introducă o diferențiere în ceea ce privește condițiile aferente utilizării garanțiilor guvernamentale în funcție de măsura în care băncile se bazează pe acestea. Dacă utilizarea limitată ar putea fi permisă fără a fi necesar să se efectueze o analiză suplimentară, o utilizare mai extinsă, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu valoarea totală a pasivelor băncii, ar trebui să implice obligația ca banca să facă obiectul unei analize a viabilității, ca o condiție prealabilă în vederea determinării conformității prelungirii în continuare a schemelor de garanții cu articolul 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE. În cazul în care nu se poate obține în mod repetat un procent considerabil din finanțarea necesară fără garanții guvernamentale, acest lucru poate să indice o lipsă de încredere în viabilitatea modelului de afaceri al băncii respective. Ar trebui să se evite ca o bancă să continue să fie puternic dependentă de schemele de garantare, care au fost destinate să remedieze dificultățile fără precedent întâmpinate în ceea ce privește accesul la finanțare, chiar și atunci când aceste circumstanțe excepționale s-au diminuat, existând astfel posibilitatea ca banca să amâne ajustări structurale necesare. |
| --- | --- |

18.

În situația actuală privind evoluția condițiilor de piață, accesul pe piață la lichidități nu mai reprezintă, în general, un obstacol important pentru bănci, ca în perioada mai acută a crizei. În consecință, pare justificat să se introducă o diferențiere în ceea ce privește condițiile aferente utilizării garanțiilor guvernamentale în funcție de măsura în care băncile se bazează pe acestea. Dacă utilizarea limitată ar putea fi permisă fără a fi necesar să se efectueze o analiză suplimentară, o utilizare mai extinsă, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu valoarea totală a pasivelor băncii, ar trebui să implice obligația ca banca să facă obiectul unei analize a viabilității, ca o condiție prealabilă în vederea determinării conformității prelungirii în continuare a schemelor de garanții cu articolul 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE. În cazul în care nu se poate obține în mod repetat un procent considerabil din finanțarea necesară fără garanții guvernamentale, acest lucru poate să indice o lipsă de încredere în viabilitatea modelului de afaceri al băncii respective. Ar trebui să se evite ca o bancă să continue să fie puternic dependentă de schemele de garantare, care au fost destinate să remedieze dificultățile fără precedent întâmpinate în ceea ce privește accesul la finanțare, chiar și atunci când aceste circumstanțe excepționale s-au diminuat, existând astfel posibilitatea ca banca să amâne ajustări structurale necesare.

| 19. | Prin urmare, autoritatea consideră că este adecvat ca schemele de garanții a căror valabilitate va fi prelungită după 1 ianuarie 2011 să includă un prag privind raportul dintre totalul pasivelor garantate restante și valoarea absolută a pasivelor garantate, care, dacă va fi depășit, va declanșa efectuarea unei analize a viabilității. Dacă o bancă solicită garanții guvernamentale, care urmează să fie emise începând cu 1 ianuarie 2011, în temeiul unei scheme care are ca obiect datorii noi sau reînnoite și banca respectivă depășește sau menține valoarea totală a pasivelor garantate restante peste acest prag în ceea ce privește ambele elemente (dimensiunea absolută și relativă) (16), statul AELS în cauză ar trebui să aibă obligația de a furniza autorității, în termen de trei luni de la acordarea garanțiilor, o analiză care să demonstreze viabilitatea pe termen lung a băncii. |
| --- | --- |

19.

Prin urmare, autoritatea consideră că este adecvat ca schemele de garanții a căror valabilitate va fi prelungită după 1 ianuarie 2011 să includă un prag privind raportul dintre totalul pasivelor garantate restante și valoarea absolută a pasivelor garantate, care, dacă va fi depășit, va declanșa efectuarea unei analize a viabilității. Dacă o bancă solicită garanții guvernamentale, care urmează să fie emise începând cu 1 ianuarie 2011, în temeiul unei scheme care are ca obiect datorii noi sau reînnoite și banca respectivă depășește sau menține valoarea totală a pasivelor garantate restante peste acest prag în ceea ce privește ambele elemente (dimensiunea absolută și relativă) (16), statul AELS în cauză ar trebui să aibă obligația de a furniza autorității, în termen de trei luni de la acordarea garanțiilor, o analiză care să demonstreze viabilitatea pe termen lung a băncii.

| 20. | Acest mecanism nu se aplică băncilor aflate deja în restructurare sau care au obligația de a prezenta un plan de restructurare ori care fac deja obiectul unei analize a viabilității în momentul respectiv. În aceste situații acordarea de ajutor de stat suplimentar va trebui să fie luată în considerare în cadrul procesului în curs de restructurare/analiză a viabilității (17). |
| --- | --- |

20.

Acest mecanism nu se aplică băncilor aflate deja în restructurare sau care au obligația de a prezenta un plan de restructurare ori care fac deja obiectul unei analize a viabilității în momentul respectiv. În aceste situații acordarea de ajutor de stat suplimentar va trebui să fie luată în considerare în cadrul procesului în curs de restructurare/analiză a viabilității (17).

| 21. | Plafonul este stabilit la un procent de 5 % al pasivelor garantate restante din pasivele totale și la o valoare totală a datoriilor garantate de 500 de milioane EUR. Stabilirea acestui prag de declanșare se bazează pe o analiză comparativă care ilustrează faptul că marea majoritate a băncilor care utilizează garanții și care nu fac în prezent obiectul unor obligații de restructurare (chiar și o proporție semnificativă a băncilor care sunt supuse unei astfel de obligații) rămâne cu mult sub acest nivel. Pentru grupul mic, dar care nu este neglijabil, de bănci care depășesc această limită, se justifică să se analizeze dacă dependența considerabilă de garanții pentru finanțare indică o deficiență cu caracter mai structural a modelului lor de afaceri. Funcția de declanșare constituie un stimulent pentru băncile solide în vederea inițierii unui proces rapid de revenire la finanțarea efectuată în principal sau exclusiv în condiții de piață nedenaturate. În cazul tuturor băncilor care fac obiectul unei analize aprofundate a viabilității, fie va fi confirmată viabilitatea acestora pe termen lung, fie îndoielile în acest sens vor indica necesitatea de a efectua o restructurare mai aprofundată. |
| --- | --- |

21.

Plafonul este stabilit la un procent de 5 % al pasivelor garantate restante din pasivele totale și la o valoare totală a datoriilor garantate de 500 de milioane EUR. Stabilirea acestui prag de declanșare se bazează pe o analiză comparativă care ilustrează faptul că marea majoritate a băncilor care utilizează garanții și care nu fac în prezent obiectul unor obligații de restructurare (chiar și o proporție semnificativă a băncilor care sunt supuse unei astfel de obligații) rămâne cu mult sub acest nivel. Pentru grupul mic, dar care nu este neglijabil, de bănci care depășesc această limită, se justifică să se analizeze dacă dependența considerabilă de garanții pentru finanțare indică o deficiență cu caracter mai structural a modelului lor de afaceri. Funcția de declanșare constituie un stimulent pentru băncile solide în vederea inițierii unui proces rapid de revenire la finanțarea efectuată în principal sau exclusiv în condiții de piață nedenaturate. În cazul tuturor băncilor care fac obiectul unei analize aprofundate a viabilității, fie va fi confirmată viabilitatea acestora pe termen lung, fie îndoielile în acest sens vor indica necesitatea de a efectua o restructurare mai aprofundată.

| 22. | În ceea ce privește conținutul care trebuie să fie furnizat într-un exercițiu de analiză a viabilității, se poate face trimitere la Orientările privind restructurarea, care prevăd că principiile privind analiza situației unei bănci în vederea restabilirii viabilității pe termen lung în cadrul unui plan de restructurare se aplică prin analogie cazurilor în care beneficiarului ajutorului nu îi revine obligația oficială de a prezenta un plan de restructurare, dar trebuie totuși să demonstreze viabilitatea pe termen lung. În special, banca va trebui să demonstreze soliditatea capacității sale de finanțare și, în cazul în care este necesar, să efectueze un test de rezistență la situația de criză de lichidități (18). Analiza viabilității ar trebui, de asemenea, să țină seama de orice factori specifici instituțiilor financiare beneficiare (19) sau statului AELS în cauză (20) și de situația piețelor sale financiare care au un impact asupra evaluării viabilității și asupra valorii indicative a procentului pasivelor garantate din pasivele totale. De regulă, cu cât se recurge într-o măsură mai mare la garanții guvernamentale și cu cât acestea sunt combinate mai mult cu utilizarea altor forme de asistență din partea statului și/sau cu o solvabilitate (21) redusă, cu atât se indică mai clar că sunt necesare modificări ale modelului de afaceri în vederea asigurării viabilității pe termen lung. |
| --- | --- |

22.

În ceea ce privește conținutul care trebuie să fie furnizat într-un exercițiu de analiză a viabilității, se poate face trimitere la Orientările privind restructurarea, care prevăd că principiile privind analiza situației unei bănci în vederea restabilirii viabilității pe termen lung în cadrul unui plan de restructurare se aplică prin analogie cazurilor în care beneficiarului ajutorului nu îi revine obligația oficială de a prezenta un plan de restructurare, dar trebuie totuși să demonstreze viabilitatea pe termen lung. În special, banca va trebui să demonstreze soliditatea capacității sale de finanțare și, în cazul în care este necesar, să efectueze un test de rezistență la situația de criză de lichidități (18). Analiza viabilității ar trebui, de asemenea, să țină seama de orice factori specifici instituțiilor financiare beneficiare (19) sau statului AELS în cauză (20) și de situația piețelor sale financiare care au un impact asupra evaluării viabilității și asupra valorii indicative a procentului pasivelor garantate din pasivele totale. De regulă, cu cât se recurge într-o măsură mai mare la garanții guvernamentale și cu cât acestea sunt combinate mai mult cu utilizarea altor forme de asistență din partea statului și/sau cu o solvabilitate (21) redusă, cu atât se indică mai clar că sunt necesare modificări ale modelului de afaceri în vederea asigurării viabilității pe termen lung.

| 23. | Mecanismul care declanșează aplicarea cerinței de a se efectua o analiză a viabilității transmite mesajul că băncile trebuie să se pregătească pentru o revenire la mecanismele normale de piață fără sprijin din partea statului, întrucât sectorul financiar iese treptat din criză, și reprezintă un stimulent pentru instituțiile individuale să recurgă într-o măsură mai mică la garanții guvernamentale sau să nu mai recurgă deloc la acestea. În același timp, oferă suficientă flexibilitate pentru a ține cont în mod corespunzător de circumstanțele potențial diverse care afectează situația diferitelor bănci sau piețe financiare naționale și include, de asemenea, posibilitatea unei deteriorări globale a stabilității financiare, care nu poate fi exclusă în acest moment, având în vedere că redresarea piețelor financiare este încă fragilă. |
| --- | --- |

23.

Mecanismul care declanșează aplicarea cerinței de a se efectua o analiză a viabilității transmite mesajul că băncile trebuie să se pregătească pentru o revenire la mecanismele normale de piață fără sprijin din partea statului, întrucât sectorul financiar iese treptat din criză, și reprezintă un stimulent pentru instituțiile individuale să recurgă într-o măsură mai mică la garanții guvernamentale sau să nu mai recurgă deloc la acestea. În același timp, oferă suficientă flexibilitate pentru a ține cont în mod corespunzător de circumstanțele potențial diverse care afectează situația diferitelor bănci sau piețe financiare naționale și include, de asemenea, posibilitatea unei deteriorări globale a stabilității financiare, care nu poate fi exclusă în acest moment, având în vedere că redresarea piețelor financiare este încă fragilă.

4.   Eliminarea distincției dintre băncile solide și cele aflate în dificultate în ceea ce privește prezentarea planului de restructurare

| 24. | La începutul crizei, autoritatea a stabilit o distincție între instituțiile financiare neviabile/aflate în dificultate și cele în esență solide, respectiv între instituțiile financiare care suferă de probleme structurale endogene, legate, de exemplu, de modelul lor specific de afaceri sau de strategia lor de investiții și instituțiile financiare ale căror probleme sunt legate, în principal, de situația extremă provocată de criza financiară, și nu de viabilitatea modelului lor de afaceri, de ineficiență sau de asumarea unor riscuri excesive. Distincția este definită în special pe baza unei serii de indicatori stabiliți în Comunicarea privind recapitalizarea: adecvarea capitalului, spread-urile CDS actuale, ratingul actual al băncii în cauză și previziunile privind evoluția acestuia, precum și, printre altele, valoarea relativă a recapitalizării. În ceea ce privește acest din urmă element, autoritatea consideră că ajutorul primit sub formă de măsuri de recapitalizare și de salvare a activelor care depășește 2 % din totalul activelor ponderate în funcție de risc ale băncii reprezintă un indicator care permite efectuarea unei distincții între băncile în esență solide și cele aflate în dificultate. Recapitalizarea unei bănci aflate în dificultate implică cerința de a prezenta autorității un plan de restructurare, pe când recapitalizarea unei bănci solide implică cerința de a prezenta un plan de viabilitate. |
| --- | --- |

24.

La începutul crizei, autoritatea a stabilit o distincție între instituțiile financiare neviabile/aflate în dificultate și cele în esență solide, respectiv între instituțiile financiare care suferă de probleme structurale endogene, legate, de exemplu, de modelul lor specific de afaceri sau de strategia lor de investiții și instituțiile financiare ale căror probleme sunt legate, în principal, de situația extremă provocată de criza financiară, și nu de viabilitatea modelului lor de afaceri, de ineficiență sau de asumarea unor riscuri excesive. Distincția este definită în special pe baza unei serii de indicatori stabiliți în Comunicarea privind recapitalizarea: adecvarea capitalului, spread-urile CDS actuale, ratingul actual al băncii în cauză și previziunile privind evoluția acestuia, precum și, printre altele, valoarea relativă a recapitalizării. În ceea ce privește acest din urmă element, autoritatea consideră că ajutorul primit sub formă de măsuri de recapitalizare și de salvare a activelor care depășește 2 % din totalul activelor ponderate în funcție de risc ale băncii reprezintă un indicator care permite efectuarea unei distincții între băncile în esență solide și cele aflate în dificultate. Recapitalizarea unei bănci aflate în dificultate implică cerința de a prezenta autorității un plan de restructurare, pe când recapitalizarea unei bănci solide implică cerința de a prezenta un plan de viabilitate.

| 25. | Motivul inițial pentru stabilirea acestei distincții și a unei serii de indicatori, inclusiv a pragului de 2 % din totalul activelor ponderate în funcție de risc ale băncii, l-a constituit teama că nevoile de capital rezultate din deprecieri, așteptările pieței mai mari în materie de niveluri de capital ale băncilor, precum și dificultățile temporare în privința atragerii de capital de pe piețe ar determina, în caz contrar, băncile solide să își reducă volumul de credite acordate economiei reale pentru a evita prezentarea unui plan de restructurare atunci când fac apel la resursele de stat. În prezent, însă, sistemul bancar în ansamblul său se confruntă cu mai puține dificultăți în ceea ce privește atragerea de capital fie de pe piețe, fie, printre altele, prin intermediul rezultatelor reportate (22), și pot, prin urmare, să își acopere nevoile de capital fără a recurge la ajutor de stat (23). Valoarea capitalului atras de pe piață de instituțiile financiare a crescut semnificativ în 2009 și 2010, demonstrându-se restabilirea accesului acestor instituții financiare la piețele de capital, precum și anticiparea noilor cerințe de reglementare în materie de capital (24). |
| --- | --- |

25.

Motivul inițial pentru stabilirea acestei distincții și a unei serii de indicatori, inclusiv a pragului de 2 % din totalul activelor ponderate în funcție de risc ale băncii, l-a constituit teama că nevoile de capital rezultate din deprecieri, așteptările pieței mai mari în materie de niveluri de capital ale băncilor, precum și dificultățile temporare în privința atragerii de capital de pe piețe ar determina, în caz contrar, băncile solide să își reducă volumul de credite acordate economiei reale pentru a evita prezentarea unui plan de restructurare atunci când fac apel la resursele de stat. În prezent, însă, sistemul bancar în ansamblul său se confruntă cu mai puține dificultăți în ceea ce privește atragerea de capital fie de pe piețe, fie, printre altele, prin intermediul rezultatelor reportate (22), și pot, prin urmare, să își acopere nevoile de capital fără a recurge la ajutor de stat (23). Valoarea capitalului atras de pe piață de instituțiile financiare a crescut semnificativ în 2009 și 2010, demonstrându-se restabilirea accesului acestor instituții financiare la piețele de capital, precum și anticiparea noilor cerințe de reglementare în materie de capital (24).

| 26. | În consecință, distincția dintre băncile solide și cele aflate în dificultate nu mai pare relevantă pentru a determina ce bănci ar trebui să poarte discuții cu autoritatea în ceea ce privește restructurarea acestora. Ca urmare, băncilor care fac încă apel la stat în 2011 pentru atragerea de capital sau pentru măsuri privind activele depreciate ar trebui să li se ceară să transmită autorității un plan de restructurare care să demonstreze voința acestora de a întreprinde eforturile de restructurare necesare și de a reveni fără întârziere la viabilitate. Astfel, de la 1 ianuarie 2011, fiecărui beneficiar al unei noi recapitalizări sau al unei măsuri de salvare a activelor depreciate i se va cere să prezinte un plan de restructurare (25). |
| --- | --- |

26.

În consecință, distincția dintre băncile solide și cele aflate în dificultate nu mai pare relevantă pentru a determina ce bănci ar trebui să poarte discuții cu autoritatea în ceea ce privește restructurarea acestora. Ca urmare, băncilor care fac încă apel la stat în 2011 pentru atragerea de capital sau pentru măsuri privind activele depreciate ar trebui să li se ceară să transmită autorității un plan de restructurare care să demonstreze voința acestora de a întreprinde eforturile de restructurare necesare și de a reveni fără întârziere la viabilitate. Astfel, de la 1 ianuarie 2011, fiecărui beneficiar al unei noi recapitalizări sau al unei măsuri de salvare a activelor depreciate i se va cere să prezinte un plan de restructurare (25).

| 27. | La evaluarea nevoilor de restructurare ale băncilor, autoritatea va lua în considerare situația specifică a fiecărei instituții, măsura în care o astfel de restructurare este necesară pentru restabilirea viabilității fără sprijin suplimentar din partea statului, precum și dependența anterioară a băncii de acordarea unui ajutor de stat. De regulă, cu cât este mai mare dependența de acordarea unui ajutor de stat, cu atât este mai evidentă necesitatea unei restructurări profunde pentru a se asigura viabilitatea pe termen lung. În plus, fiecare evaluare va ține cont de orice situație specifică de pe piețe și va aplica cadrul de restructurare într-un mod suficient de flexibil în ipoteza unui șoc puternic care ar amenința stabilitatea financiară în unul sau mai multe state AELS. |
| --- | --- |

27.

La evaluarea nevoilor de restructurare ale băncilor, autoritatea va lua în considerare situația specifică a fiecărei instituții, măsura în care o astfel de restructurare este necesară pentru restabilirea viabilității fără sprijin suplimentar din partea statului, precum și dependența anterioară a băncii de acordarea unui ajutor de stat. De regulă, cu cât este mai mare dependența de acordarea unui ajutor de stat, cu atât este mai evidentă necesitatea unei restructurări profunde pentru a se asigura viabilitatea pe termen lung. În plus, fiecare evaluare va ține cont de orice situație specifică de pe piețe și va aplica cadrul de restructurare într-un mod suficient de flexibil în ipoteza unui șoc puternic care ar amenința stabilitatea financiară în unul sau mai multe state AELS.

| 28. | Cerința ca băncile care beneficiază de ajutor structural (respectiv, măsuri de recapitalizare și/sau de salvare a activelor depreciate) să prezinte un plan de restructurare, acceptând, în același timp, ca simpla utilizare a garanțiilor de refinanțare să nu declanșeze obligația de a prezenta un plan de restructurare, transmite mesajul că băncile trebuie să se pregătească pentru o revenire la mecanismele normale de piață fără sprijin din partea statului, întrucât sectorul financiar iese treptat din criză. Această cerință reprezintă un stimul pentru instituțiile individuale care au încă nevoie de ajutor în vederea accelerării restructurării necesare. În același timp, permite suficientă flexibilitate pentru a ține cont în mod corespunzător de circumstanțele potențial diverse care afectează situația diferitelor bănci sau piețe financiare naționale. De asemenea, include posibilitatea unei deteriorări globale sau naționale a stabilității financiare, care nu poate fi exclusă în acest moment, având în vedere că redresarea piețelor financiare este încă fragilă |
| --- | --- |

28.

Cerința ca băncile care beneficiază de ajutor structural (respectiv, măsuri de recapitalizare și/sau de salvare a activelor depreciate) să prezinte un plan de restructurare, acceptând, în același timp, ca simpla utilizare a garanțiilor de refinanțare să nu declanșeze obligația de a prezenta un plan de restructurare, transmite mesajul că băncile trebuie să se pregătească pentru o revenire la mecanismele normale de piață fără sprijin din partea statului, întrucât sectorul financiar iese treptat din criză. Această cerință reprezintă un stimul pentru instituțiile individuale care au încă nevoie de ajutor în vederea accelerării restructurării necesare. În același timp, permite suficientă flexibilitate pentru a ține cont în mod corespunzător de circumstanțele potențial diverse care afectează situația diferitelor bănci sau piețe financiare naționale. De asemenea, include posibilitatea unei deteriorări globale sau naționale a stabilității financiare, care nu poate fi exclusă în acest moment, având în vedere că redresarea piețelor financiare este încă fragilă

5.   Domeniul de aplicare temporară, perspective generale

| 29. | În perioada 1 ianuarie 2011 până la 31 decembrie 2011 (26) continuă să se aplice articolul 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE, iar și Orientările privind restructurarea rămân valabile. Această prelungire în contextul modificării condițiilor ar trebui luată în considerare și în contextul unei tranziții treptate spre un regim cu caracter mai permanent al Orientărilor privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea băncilor, în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, care ar trebui să se aplice, în cazul în care condițiile de piață o permit, de la 1 ianuarie 2012. |
| --- | --- |

29.

În perioada 1 ianuarie 2011 până la 31 decembrie 2011 (26) continuă să se aplice articolul 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE, iar și Orientările privind restructurarea rămân valabile. Această prelungire în contextul modificării condițiilor ar trebui luată în considerare și în contextul unei tranziții treptate spre un regim cu caracter mai permanent al Orientărilor privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea băncilor, în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, care ar trebui să se aplice, în cazul în care condițiile de piață o permit, de la 1 ianuarie 2012.

---

(1)  Orientări privind aplicarea și interpretarea articolelor 61 și 62 din Acordul privind SEE și a articolului 1 din Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, adoptate și emise de autoritate la 19.1.1994, publicate în JO L 231, 3.9.1994, p. 1 și în suplimentul SEE nr. 32, 3.9.1994, p. 1. Orientările au fost modificate ultima dată la 17 decembrie 2008 („Orientările privind ajutorul de stat”). Versiunea actualizată a Orientărilor privind ajutorul de stat este publicată pe site-ul internet al autorității:

http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines.

(2)  Din considerente de natură practică pentru cititor, în prezentul document, instituțiile financiare sunt denumite simplu „bănci”.

(3)  Decizia 28/09/COL din 29.1.2009.

(4)  Decizia 28/09/COL din 29.1.2009.

(5)  Decizia 191/09/COL din 22.4.2009.

(6)  Decizia 472/09/COL din 25.11.2009.

(7)  Aceste concluzii au fost aprobate de Consiliul European la reuniunea sa din 11 decembrie 2009. În același sens, Parlamentul European a insistat, în rezoluția sa din 9 martie 2010 referitoare la Raportul privind politica în domeniul concurenței pe anul 2008

(http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2010-0050+0+DOC+XML+V0//RO) că intervenția statului în favoarea instituțiilor financiare nu ar trebui prelungită nejustificat și că ar trebui elaborate cât mai rapid strategii de retragere.

(8)  Cu o clauză de flexibilitate care să permită reanalizarea situației și adoptarea de măsuri corective adecvate în ipoteza unui nou șoc major pe piețele financiare, în întregul SEE sau în unul sau mai multe state AELS.

(9)  A se vedea http://www.ecb.int/pub/pdf/other/recommendations_on_guaranteesen.pdf.

(10)  Notificările individuale ale garanțiilor guvernamentale care nu fac parte din schemă vor necesita, în general, un comision de garantare care să respecte aceleași condiții. În cazul în care beneficiarul face obiectul unei obligații de restructurare și poate fi justificat un comision mai mic, în funcție de condițiile specifice, această derogare va trebui luată în considerare în evaluarea generală a restructurării și în măsurile necesare pentru a reduce la minimum denaturarea concurenței.

(11)  Aceasta include garanții care acoperă pasivele cu scadență de 1 an sau mai puțin.

(12)  Sau A1 și A2, în funcție de sistemul de rating utilizat.

(13)  Sau A3, în funcție de sistemul de rating utilizat.

(14)  În cazul evaluărilor divergente de către diferite agenții de rating, ratingul relevant pentru calcularea majorării comisionului ar trebui să fie ratingul mai mare. Data ratingului utilizată la determinarea comisionului de garantare este ziua în care este acordată garanția pentru o anumită emisiune de obligațiuni de către beneficiar.

(15)  De exemplu, într-o actualizare a perioadei de referință privind CDS prevăzută în recomandările BCE din octombrie 2008 se arată că duce în mod demonstrabil la o creștere de cel puțin 20 de puncte de bază pentru băncile cu ratingul A + și A, 30 de puncte de bază pentru băncile cu ratingul A – și 40 de puncte de bază pentru băncile cu ratingul mai mic de A –.

(16)  Evaluarea va fi efectuată atunci când un stat AELS primește o cerere de aprobare de garanții pentru o emitere nouă sau reînnoită de datorii începând cu 1 ianuarie 2011 și va include valoarea datoriei care trebuie acoperită de garanțiile solicitate, precum și toate pasivele garantate restante existente în ceea ce privește raportul dintre pasivele totale/bilanț în momentul respectiv. Pasivele restante care depășesc pragul ca urmare a emiterilor de dinainte de 1 ianuarie 2011 nu declanșează o analiză a viabilității, cu excepția cazului în care banca recurge la emiterea de noi datorii care mențin pasivele garantate deasupra pragului.

(17)  De exemplu, în cazul în care o bancă face deja obiectul unei analize a viabilității din cauza unei recapitalizări, iar pragul pentru garanții este depășit, analiza trebuie extinsă pentru a aborda motivele din cauza cărora banca se bazează în continuare pe garanții guvernamentale, pentru a include un test al lichidităților și pentru a analiza dacă și în ce măsură se preconizează utilizarea în continuare de garanții guvernamentale.

(18)  Orientările privind restructurarea, punctul 8 și secțiunea 2, care indicau, de asemenea, secțiunile corespunzătoare de la punctul 40 din Orientările privind recapitalizarea și din anexa V la Orientările privind activele depreciate.

(19)  Inclusiv, de exemplu, un procent mai mare al datoriilor garantate, care se explică printr-un efort deosebit de a menține sau a crește acordarea de credite economiei reale în interesul public și sprijinite de statul AELS în cauză, cu condiția ca o astfel de conduită să fie compatibilă cu piața comună.

(20)  Ținând seama în mod corespunzător de situația macroeconomică a statului AELS, în general, și în special de elemente precum riscul suveran care au un impact direct asupra condițiilor de acces la finanțare pentru băncile situate în statul AELS.

(21)  Exprimată în ratingul beneficiarului sau în spread-ul CDS.

(22)  Pentru a-și majora rezervele de capital, băncile au decis să vândă active nestrategice, precum participațiile industriale, sau să se concentreze asupra unor sectoare geografice specifice. În acest sens, a se vedea Stabilitatea sectorului bancar din UE (EU Banking Sector Stability), Banca Centrală Europeană, septembrie 2010.

(23)  Conform Băncii Centrale Europene, în cursul anului 2009, rata globală de solvabilitate a băncilor a crescut semnificativ în toate statele membre UE. În plus, conform informațiilor privind un eșantion de bănci de mari dimensiuni din Uniunea Europeană, îmbunătățirea ratei de capital a continuat în prima jumătate a anului 2010, susținută de o creștere a rezultatelor reportate, precum și de o creștere a capitalului privat atras și a infuziilor de capital public pentru unele bănci. A se vedea: Stabilitatea sectorului bancar din UE (EU Banking Sector Stability), septembrie 2010, Banca Centrală Europeană.

(24)  Viitorul cadru de reglementare elaborat de Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară (BCBS), așa-numitul Basel III, stabilește calea de urmat pentru punerea în aplicare a noilor norme în materie de capital, care ar trebui să permită băncilor să își acopere în timp noile nevoi de capital. În acest context, este interesant de notat faptul că, în primul rând, majoritatea băncilor de mari dimensiuni din Uniunea Europeană și-au consolidat în ultimii doi ani rezervele de capital pentru a-și spori capacitatea de absorbție a pierderilor și, în al doilea rând, celelalte bănci din Uniunea Europeană ar trebui să aibă timp suficient (până în 2019) să își consolideze rezervele de capital, utilizând, printre altele, rezultatele reportate. De asemenea, ar trebui observat că „dispozițiile tranzitorii” prevăzute de noul cadru de reglementare au fixat o „perioadă de păstrare a drepturilor obținute” până la 1 ianuarie 2018 în ceea ce privește infuziile de capital public existente. În plus, o analiză a impactului cantitativ efectuată de Comitetul de la Basel, confirmată de calculele Comisiei, indică un impact relativ moderat asupra creditelor acordaqte de bănci. În consecință, nu se preconizează ca noile cerințe în materie de capital să aibă vreun impact asupra propunerii formulate în prezentele orientări.

(25)  Această obligație se va aplica tuturor măsurilor privind recapitalizarea sau salvarea activelor depreciate, indiferent dacă acestea sunt adoptate cu titlu individual sau în contextul unei scheme.

(26)  Schemele de sprijinire a băncilor existente sau noi (indiferent de instrumentele de sprijin pe care le conțin: garanții, recapitalizări, lichidități, salvarea activelor depreciate, altele) vor fi prelungite/aprobate pentru o perioadă de șase luni pentru a permite eventuale modificări, în cazul în care sunt necesare, la mijlocul anului 2011.

---

Rectificări

| 15.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/26

---

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 400/2010 al Consiliului din 26 aprilie 2010 de extindere a taxei antidumping definitive instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1858/2005 privind importurile de cabluri și parâme din oțel originare, printre altele, din Republica Populară Chineză la importurile de cabluri și parâme din oțel expediate din Republica Coreea, indiferent dacă produsul este sau nu declarat ca provenind din Republica Coreea, și de închidere a anchetei privind importurile expediate din Malaysia

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 117 din 11 mai 2010
  )

La pagina 11, articolul 1, în tabel, coloana a doua „Societatea”, rubrica a patra:

în loc de:

„Cosmo Wire Ltd., 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan”,

se va citi:

„Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan”.

---