# Euroopa Liidu L 305/2011

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2011.305.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 305 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide23. november 2011 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2011.305.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 305

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide23. november 2011

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/88/EL, 16. november 2011, millega muudetakse direktiivi 97/68/EÜ kohanduskava alusel turule viidavaid mootoreid käsitlevate sätete osas (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/88/EL, 16. november 2011, millega muudetakse direktiivi 97/68/EÜ kohanduskava alusel turule viidavaid mootoreid käsitlevate sätete osas (
  1
  )

1

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1200/2011, 18. november 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1201/2011, 18. november 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1202/2011, 18. november 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 10 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1203/2011, 18. november 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 12 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1204/2011, 18. november 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 14 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1205/2011, 22. november 2011, millega, muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga (IFRS) 7 (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1206/2011, 22. november 2011, millega kehtestatakse õhusõidukite identifitseerimise nõuded seoses ühtse Euroopa taeva seirega (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1207/2011, 22. november 2011, milles sätestatakse ühtse Euroopa taeva seire toimivuse ja koostalitlusvõime nõuded (
  1
  ) | 35 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1208/2011, 22. november 2011, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 288/2009, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses ühenduse abiga, mis antakse koolidele puuvilja jagamise kava raames puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanitoodete jagamiseks haridusasutuste lastele | 53 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1209/2011, 22. november 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 57 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1200/2011, 18. november 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1201/2011, 18. november 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1202/2011, 18. november 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

10

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1203/2011, 18. november 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

12

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1204/2011, 18. november 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

14

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1205/2011, 22. november 2011, millega, muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga (IFRS) 7 (
  1
  )

1

16

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1206/2011, 22. november 2011, millega kehtestatakse õhusõidukite identifitseerimise nõuded seoses ühtse Euroopa taeva seirega (
  1
  )

1

23

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1207/2011, 22. november 2011, milles sätestatakse ühtse Euroopa taeva seire toimivuse ja koostalitlusvõime nõuded (
  1
  )

1

35

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1208/2011, 22. november 2011, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 288/2009, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses ühenduse abiga, mis antakse koolidele puuvilja jagamise kava raames puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanitoodete jagamiseks haridusasutuste lastele

53

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1209/2011, 22. november 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 23.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2011/88/EL,

16. november 2011,

millega muudetakse direktiivi 97/68/EÜ kohanduskava alusel turule viidavaid mootoreid käsitlevate sätete osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/68/EÜ (väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (3) käsitleb väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate mootorite heitmeid ja õhusaasteainete heitkoguste piirväärtusi ning aitab kaasa inimeste tervise ja keskkonna kaitsmisele. Direktiivis 97/68/EÜ on sätestatud, et III A etapi heitkoguste piirväärtused, mida kohaldatakse enamiku kompressioonsüütega mootorite tüübikinnitusmenetlustes, tuleb asendada rangemate, III B etapi piirväärtustega. Kõnealuseid piirväärtusi kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010 nimetatud mootorite tüübikinnitusmenetlustes ja alates 1. jaanuarist 2011 nimetatud mootorile turule viimisel. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/68/EÜ (väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (3) käsitleb väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate mootorite heitmeid ja õhusaasteainete heitkoguste piirväärtusi ning aitab kaasa inimeste tervise ja keskkonna kaitsmisele. Direktiivis 97/68/EÜ on sätestatud, et III A etapi heitkoguste piirväärtused, mida kohaldatakse enamiku kompressioonsüütega mootorite tüübikinnitusmenetlustes, tuleb asendada rangemate, III B etapi piirväärtustega. Kõnealuseid piirväärtusi kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010 nimetatud mootorite tüübikinnitusmenetlustes ja alates 1. jaanuarist 2011 nimetatud mootorile turule viimisel.

| (2) | Komisjon valmistab praegu ette direktiivi 97/68/EÜ läbivaatamist kooskõlas direktiivi 97/68/EÜ muutva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/26/EÜ (4) artiklis 2 sätestatud nõuetega. Selleks, et tagada läbivaadatud direktiivi vastavus liidu hea õhukvaliteedi standarditele ning võttes arvesse kogemusi, teaduslikke tõendeid ja olemasolevat tehnoloogiat, peaks komisjon direktiivi 97/68/EÜ eelseisva läbivaatamise käigus ja vastavalt mõjuhinnangule kaaluma, kas






  — | võtta kasutusele uus, st V piirväärtuse etapp, mis peaks põhinema (kui see on tehniliselt teostatav) Euro VI normidel raskeveokite kohta; |
| --- | --- | --- |

(2)

Komisjon valmistab praegu ette direktiivi 97/68/EÜ läbivaatamist kooskõlas direktiivi 97/68/EÜ muutva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/26/EÜ (4) artiklis 2 sätestatud nõuetega. Selleks, et tagada läbivaadatud direktiivi vastavus liidu hea õhukvaliteedi standarditele ning võttes arvesse kogemusi, teaduslikke tõendeid ja olemasolevat tehnoloogiat, peaks komisjon direktiivi 97/68/EÜ eelseisva läbivaatamise käigus ja vastavalt mõjuhinnangule kaaluma, kas

—

võtta kasutusele uus, st V piirväärtuse etapp, mis peaks põhinema (kui see on tehniliselt teostatav) Euro VI normidel raskeveokite kohta;

| — | kehtestada ülipeente osakeste tõhusaks vähendamiseks osakesteheite vähendamise uued nõuded, eelkõige tahkete osakeste arvu piirväärtus, mida kohaldataks kõikide kompressioonsüütega mootorite kategooriate suhtes, kui see on tehniliselt teostatav; |
| --- | --- |

—

kehtestada ülipeente osakeste tõhusaks vähendamiseks osakesteheite vähendamise uued nõuded, eelkõige tahkete osakeste arvu piirväärtus, mida kohaldataks kõikide kompressioonsüütega mootorite kategooriate suhtes, kui see on tehniliselt teostatav;

| — | määrata kindlaks üldine lähenemine selle kohta, kuidas edendada saaste vähendamise norme ja järelkäitlussüsteemide paigaldamist praegustele väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele, tuginedes praegu ÜRO Euroopa majanduskomisjoni egiidi all toimuvatele aruteludele heitekontrolliseadmete paigaldamise ühtlustatud nõuete üle. See lähenemine peaks toetama liikmesriikide jõupingutusi õhukvaliteedi parandamisel ja edendama töötajate kaitset; |
| --- | --- |

—

määrata kindlaks üldine lähenemine selle kohta, kuidas edendada saaste vähendamise norme ja järelkäitlussüsteemide paigaldamist praegustele väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele, tuginedes praegu ÜRO Euroopa majanduskomisjoni egiidi all toimuvatele aruteludele heitekontrolliseadmete paigaldamise ühtlustatud nõuete üle. See lähenemine peaks toetama liikmesriikide jõupingutusi õhukvaliteedi parandamisel ja edendama töötajate kaitset;

| — | kehtestada meetod väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate ja sõidukite perioodiliseks kontrollimiseks, et eelkõige kindlaks teha, kas nende tegelikud heitkogused vastavad registreerimisel antud väärtustele; |
| --- | --- |

—

kehtestada meetod väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate ja sõidukite perioodiliseks kontrollimiseks, et eelkõige kindlaks teha, kas nende tegelikud heitkogused vastavad registreerimisel antud väärtustele;

| — | lubada teatavatel tingimustel kasutada mootorvagunite ja vedurite puhul asendusmootoreid, mis ei vasta III A etapi nõuetele; |
| --- | --- |

—

lubada teatavatel tingimustel kasutada mootorvagunite ja vedurite puhul asendusmootoreid, mis ei vasta III A etapi nõuetele;

| — | raudteeliikluse spetsiifilised heitenormid on võimalik ühtlustada asjaomaste rahvusvaheliste normidega, et tagada heitkoguste piirväärtustega kooskõlas olevate jõukohase hinnaga mootorite kättesaadavus. |
| --- | --- |

—

raudteeliikluse spetsiifilised heitenormid on võimalik ühtlustada asjaomaste rahvusvaheliste normidega, et tagada heitkoguste piirväärtustega kooskõlas olevate jõukohase hinnaga mootorite kättesaadavus.

| (3) | Üleminek III B etapile tähendab tehnoloogilist hüpet ja toob kaasa märkimisväärsed rakenduskulud, sest mootorid tuleb ümber projekteerida ja välja tuleb töötada tipptasemel tehnilised lahendused. Sellegipoolest ei tohiks praegune üleilmne finants- ja majanduskriis ega konjunktuursed hinnakõikumised viia keskkonnanõuete alandamiseni. Seepärast tuleks direktiivi 97/68/EÜ läbivaatamist pidada erandlikuks. Lisaks on investeeringud keskkonnasõbralikesse tehnoloogiatesse olulised, et edendada majanduskasvu, tööhõivet ja tervishoidu tulevikus. |
| --- | --- |

(3)

Üleminek III B etapile tähendab tehnoloogilist hüpet ja toob kaasa märkimisväärsed rakenduskulud, sest mootorid tuleb ümber projekteerida ja välja tuleb töötada tipptasemel tehnilised lahendused. Sellegipoolest ei tohiks praegune üleilmne finants- ja majanduskriis ega konjunktuursed hinnakõikumised viia keskkonnanõuete alandamiseni. Seepärast tuleks direktiivi 97/68/EÜ läbivaatamist pidada erandlikuks. Lisaks on investeeringud keskkonnasõbralikesse tehnoloogiatesse olulised, et edendada majanduskasvu, tööhõivet ja tervishoidu tulevikus.

| (4) | Direktiiviga 97/68/EÜ on ette nähtud kohanduskava, mille alusel on tootjal lubatud kahe järjestikuse piirväärtuste etapi vahelisel ajavahemikul osta piiratud arv mootoreid, mis ei vasta sel ajahetkel kohaldatavatele piirväärtustele, vaid vahetult eelneva etapi piirväärtustele. |
| --- | --- |

(4)

Direktiiviga 97/68/EÜ on ette nähtud kohanduskava, mille alusel on tootjal lubatud kahe järjestikuse piirväärtuste etapi vahelisel ajavahemikul osta piiratud arv mootoreid, mis ei vasta sel ajahetkel kohaldatavatele piirväärtustele, vaid vahetult eelneva etapi piirväärtustele.

| (5) | Vastavalt direktiivi 2004/26/EÜ artikli 2 punktile b tuleb hinnata täiendavate kohandusmeetmete vajadust. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt direktiivi 2004/26/EÜ artikli 2 punktile b tuleb hinnata täiendavate kohandusmeetmete vajadust.

| (6) | III B etapi jooksul peaks nende mootorite (v.a mootorvagunite, vedurite ja siseveelaevade käiturite), mida võib turule viia kohanduskava alusel, maksimaalne kogus suurenema igas mootorikategoorias 20 protsendilt 37,5 protsendini tootja poolt aastas turule viidavate kõnealuse kategooria mootoriga varustatud seadmete kogusest. Ette tuleks näha alternatiivne võimalus viia turule kohanduskava alusel kindel arv mootoreid. Kõnealune mootorite arv tuleks samuti läbi vaadata ja see ei tohiks ületada direktiivi 97/68/EÜ XIII lisa punktis 1.2.2 kehtestatud piirmäärasid. |
| --- | --- |

(6)

III B etapi jooksul peaks nende mootorite (v.a mootorvagunite, vedurite ja siseveelaevade käiturite), mida võib turule viia kohanduskava alusel, maksimaalne kogus suurenema igas mootorikategoorias 20 protsendilt 37,5 protsendini tootja poolt aastas turule viidavate kõnealuse kategooria mootoriga varustatud seadmete kogusest. Ette tuleks näha alternatiivne võimalus viia turule kohanduskava alusel kindel arv mootoreid. Kõnealune mootorite arv tuleks samuti läbi vaadata ja see ei tohiks ületada direktiivi 97/68/EÜ XIII lisa punktis 1.2.2 kehtestatud piirmäärasid.

| (7) | Kohanduskava eeskirju tuleks kohandada, et need laieneksid vedurite käitamiseks kasutatavatele mootoritele rangelt piiratud ajavahemikuks. |
| --- | --- |

(7)

Kohanduskava eeskirju tuleks kohandada, et need laieneksid vedurite käitamiseks kasutatavatele mootoritele rangelt piiratud ajavahemikuks.

| (8) | Õhukvaliteedi parandamine on liidu jaoks väga oluline eesmärk, mille saavutamiseks on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiiv 2008/50/EÜ (välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta) (5). Heitkoguste algpõhjuste, sealhulgas väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate heitkoguste vähenemisega tegelemine on kõnealuse eesmärgi saavutamiseks hädavajalik. |
| --- | --- |

(8)

Õhukvaliteedi parandamine on liidu jaoks väga oluline eesmärk, mille saavutamiseks on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiiv 2008/50/EÜ (välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta) (5). Heitkoguste algpõhjuste, sealhulgas väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate heitkoguste vähenemisega tegelemine on kõnealuse eesmärgi saavutamiseks hädavajalik.

| (9) | Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate masinatega tegelevad ettevõtted peaksid saama toetust Euroopa finantsabiprogrammidest või liikmesriikide asjakohastest abiprogrammidest. Abiprogrammide eesmärk peaks olema soodustada võimalikult vara kõrgeimate heitenormide kehtestamist. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate masinatega tegelevad ettevõtted peaksid saama toetust Euroopa finantsabiprogrammidest või liikmesriikide asjakohastest abiprogrammidest. Abiprogrammide eesmärk peaks olema soodustada võimalikult vara kõrgeimate heitenormide kehtestamist.

| (10) | Direktiiviga 97/68/EÜ tehakse erand asendusmootoritele, kuid erandit ei kohaldata mootorvagunite ja vedurite suhtes. Kaalust ja mõõtmetest tulenevaid piiranguid arvesse võttes on piiratud erandit siiski vaja kohaldada ka mootorvagunites ja vedurites kasutatavate asendusmootorite suhtes. |
| --- | --- |

(10)

Direktiiviga 97/68/EÜ tehakse erand asendusmootoritele, kuid erandit ei kohaldata mootorvagunite ja vedurite suhtes. Kaalust ja mõõtmetest tulenevaid piiranguid arvesse võttes on piiratud erandit siiski vaja kohaldada ka mootorvagunites ja vedurites kasutatavate asendusmootorite suhtes.

| (11) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed peegeldavad tööstusharu ajutisi raskusi, toomata kaasa püsivaid kohandusi, ning seetõttu peaks kõnealuste meetmete kohaldamise aeg piirduma III B etapi kestusega või järgneva etapi puudumisel kolme aastaga. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed peegeldavad tööstusharu ajutisi raskusi, toomata kaasa püsivaid kohandusi, ning seetõttu peaks kõnealuste meetmete kohaldamise aeg piirduma III B etapi kestusega või järgneva etapi puudumisel kolme aastaga.

| (12) | Võttes arvesse Ühendkuningriigi raudteevõrgu infrastruktuuri, mis erineb rööpmevahe ning seetõttu kaalust ja mõõtmetest tulenevate piirangute poolest ning mis vajab uute heitkoguste piirväärtustega kohandamiseks rohkem aega, tuleb sellel konkreetsel turul tagada vedurites kasutatavate mootorite puhul suurem paindlikkus. |
| --- | --- |

(12)

Võttes arvesse Ühendkuningriigi raudteevõrgu infrastruktuuri, mis erineb rööpmevahe ning seetõttu kaalust ja mõõtmetest tulenevate piirangute poolest ning mis vajab uute heitkoguste piirväärtustega kohandamiseks rohkem aega, tuleb sellel konkreetsel turul tagada vedurites kasutatavate mootorite puhul suurem paindlikkus.

| (13) | Seetõttu tuleks direktiivi 97/68/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(13)

Seetõttu tuleks direktiivi 97/68/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 97/68/EÜ muudatused

Direktiivi 97/68/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 4 lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Muul otstarbel kui mootorvagunite ja siseveelaevade käitamiseks kasutatavaid diiselmootoreid võib lisaks lõigetele 1–5 turule viia kohanduskava alusel vastavalt XIII lisas osutatud menetlusele.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 4 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Muul otstarbel kui mootorvagunite ja siseveelaevade käitamiseks kasutatavaid diiselmootoreid võib lisaks lõigetele 1–5 turule viia kohanduskava alusel vastavalt XIII lisas osutatud menetlusele.”

| 2) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikest 1a jäetakse välja teine lõik; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikest 1a jäetakse välja teine lõik;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:
  „1b.   Erandina artikli 9 lõigetest 3g, 3i ja 4a võivad liikmesriigid lubada turule viia järgmised mootorvagunites ja vedurites kasutatavad mootorid:






  a) | III A etapi piirväärtustele vastavad asendusmootorid, millega asendatakse mootorvagunite ja vedurite mootorid, mis:






  i) | ei vasta III A etapi normidele või |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„1b.   Erandina artikli 9 lõigetest 3g, 3i ja 4a võivad liikmesriigid lubada turule viia järgmised mootorvagunites ja vedurites kasutatavad mootorid:

a)

III A etapi piirväärtustele vastavad asendusmootorid, millega asendatakse mootorvagunite ja vedurite mootorid, mis:

i)

ei vasta III A etapi normidele või

| ii) | vastavad III A etapi normidele, kuid ei vasta III B etapi normidele; |
| --- | --- |

ii)

vastavad III A etapi normidele, kuid ei vasta III B etapi normidele;

| b) | III A etapi piirväärtustele mittevastavad asendusmootorid, millega asendatakse mootorid mootorvagunites, millel puudub veokontroll ja mis ei saa iseseisvalt liikuda, niivõrd kui sellised asendusmootorid vastavad normidele, mis on vähemalt sama ranged kui olemasolevatele sama tüüpi mootorvagunitele paigaldatud mootoritele kehtestatud normid. |
| --- | --- |

b)

III A etapi piirväärtustele mittevastavad asendusmootorid, millega asendatakse mootorid mootorvagunites, millel puudub veokontroll ja mis ei saa iseseisvalt liikuda, niivõrd kui sellised asendusmootorid vastavad normidele, mis on vähemalt sama ranged kui olemasolevatele sama tüüpi mootorvagunitele paigaldatud mootoritele kehtestatud normid.

Käesoleva lõike kohaselt võib loa anda ainult siis, kui liikmesriigi tüübikinnitusasutus on veendunud, et kõige viimase kohaldatava heitkoguste piirväärtuse etapi nõuetele vastavate asendusmootorite kasutamine asjaomastes mootorvagunites või vedurites tekitaks suuri tehnilisi probleeme.

1c.   Lõigete 1a ja 1b kohaldamisalasse kuuluvatele mootoritele kinnitatakse tekstiga „ASENDUSMOOTOR” ja erandiga seotud kordumatu viitenumbriga märgis.

1d.   Komisjon hindab lõikele 1b vastavuse tagamise keskkonnamõju ja võimalikke tehnilisi probleeme. Kõnealust hinnangut silmas pidades esitab komisjon 31. detsembriks 2016 Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõike 1b läbivaatamise aruande ja vajaduse korral seadusandliku akti ettepaneku, mis sisaldab lõike 1b kohaldamise lõppkuupäeva.”;

| c) | lõige 7 asendatakse järgmisega:
  „7.   Liikmesriigid lubavad I lisa punkti 1 alapunkti A alapunktides i, ii ja v määratletud mootoreid kohanduskava alusel turule viia vastavalt XIII lisa sätetele.” |
| --- | --- |

c)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Liikmesriigid lubavad I lisa punkti 1 alapunkti A alapunktides i, ii ja v määratletud mootoreid kohanduskava alusel turule viia vastavalt XIII lisa sätetele.”

| 3) | XIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale. |
| --- | --- |

3)

XIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 24. novembril 2012. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 16. november 2011

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

W. SZCZUKA

---

(1)  ELT C 48, 15.2.2011, lk 134.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 8. novembri 2011. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 59, 27.2.1998, lk 1.

3

(4)  ELT L 146, 30.4.2004, lk 1.

4

(5)  ELT L 152, 11.6.2008, lk 1.

5

---

LISA

XIII lisa punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.   LÕPPTOOTJA TEGEVUS

| 1.1. | Välja arvatud III B etapis, taotleb kohanduskava kasutada sooviv lõpptootja (välja arvatud mootorvagunite ja vedurite käitamiseks kasutatavate mootorite puhul) mis tahes tüübikinnitusasutuselt luba, et tema mootoritootjad saaksid turule viia mootoreid, mida kasutab vaid lõpptootja. Nende mootorite kogus, mis ei vasta sel ajahetkel kehtivatele, vaid vahetult eelneva etapi piirväärtustele, ei tohi ületada punktides 1.1.1 ja 1.1.2 kehtestatud piirmäärasid. |
| --- | --- |

1.1.

Välja arvatud III B etapis, taotleb kohanduskava kasutada sooviv lõpptootja (välja arvatud mootorvagunite ja vedurite käitamiseks kasutatavate mootorite puhul) mis tahes tüübikinnitusasutuselt luba, et tema mootoritootjad saaksid turule viia mootoreid, mida kasutab vaid lõpptootja. Nende mootorite kogus, mis ei vasta sel ajahetkel kehtivatele, vaid vahetult eelneva etapi piirväärtustele, ei tohi ületada punktides 1.1.1 ja 1.1.2 kehtestatud piirmäärasid.

| 1.1.1. | Kohanduskava alusel turule viidavate mootorite arv ei tohi üheski mootorikategoorias ületada 20 % lõpptootja poolt aastas turule viidavast kõnealuse kategooria mootoritega varustatud seadmete kogusest (arvutatud viimase viie aasta keskmise müügi põhjal liidu turul). Kui lõpptootja on viinud oma tooteid liidu turule vähem kui viis aastat, arvutatakse tema keskmine müügikogus selle ajavahemiku põhjal, mil ta on oma tooteid liidu turule viinud. |
| --- | --- |

1.1.1.

Kohanduskava alusel turule viidavate mootorite arv ei tohi üheski mootorikategoorias ületada 20 % lõpptootja poolt aastas turule viidavast kõnealuse kategooria mootoritega varustatud seadmete kogusest (arvutatud viimase viie aasta keskmise müügi põhjal liidu turul). Kui lõpptootja on viinud oma tooteid liidu turule vähem kui viis aastat, arvutatakse tema keskmine müügikogus selle ajavahemiku põhjal, mil ta on oma tooteid liidu turule viinud.

| 1.1.2. | Alternatiivse võimalusena punktis 1.1.1 sätestatule võib lõpptootja (välja arvatud mootorvagunite ja vedurite käitamiseks kasutavate mootorite puhul) taotleda luba, et tema mootoritootjad saaksid turule viia kindla arvu mootoreid, mida kasutab vaid lõpptootja. Üheski mootorikategoorias ei tohi mootorite arv ületada järgmisi piirväärtusi:






  Mootori kategooria P (kW) | Mootorite arv |
| --- | --- | --- |
| 19 ≤ P < 37 | 200 |
| 37 ≤ P < 75 | 150 |
| 75 ≤ P < 130 | 100 |
| 130 ≤ P ≤ 560 | 50 |

1.1.2.

Alternatiivse võimalusena punktis 1.1.1 sätestatule võib lõpptootja (välja arvatud mootorvagunite ja vedurite käitamiseks kasutavate mootorite puhul) taotleda luba, et tema mootoritootjad saaksid turule viia kindla arvu mootoreid, mida kasutab vaid lõpptootja. Üheski mootorikategoorias ei tohi mootorite arv ületada järgmisi piirväärtusi:

Mootori kategooria P (kW)

Mootorite arv

19 ≤ P < 37

200

37 ≤ P < 75

150

75 ≤ P < 130

100

130 ≤ P ≤ 560

50

| 1.2. | III B etapi jooksul, kuid mitte rohkem kui kolme aasta jooksul selle etapi kohaldamise algusest (välja arvatud mootorvagunite ja vedurite käitamiseks kasutatavate mootorite puhul) taotleb kohanduskava kasutada sooviv lõpptootja mis tahes tüübikinnitusasutuselt luba, et tema mootoritootjad saaksid viia turule mootoreid, mida kasutab vaid lõpptootja. Nende mootorite kogus, mis ei vasta sel ajahetkel kehtivatele, vaid vahetult eelneva etapi piirväärtustele, ei tohi ületada punktides 1.2.1 ja 1.2.2 kehtestatud piirmäärasid. |
| --- | --- |

1.2.

III B etapi jooksul, kuid mitte rohkem kui kolme aasta jooksul selle etapi kohaldamise algusest (välja arvatud mootorvagunite ja vedurite käitamiseks kasutatavate mootorite puhul) taotleb kohanduskava kasutada sooviv lõpptootja mis tahes tüübikinnitusasutuselt luba, et tema mootoritootjad saaksid viia turule mootoreid, mida kasutab vaid lõpptootja. Nende mootorite kogus, mis ei vasta sel ajahetkel kehtivatele, vaid vahetult eelneva etapi piirväärtustele, ei tohi ületada punktides 1.2.1 ja 1.2.2 kehtestatud piirmäärasid.

| 1.2.1. | Kohanduskava alusel turule viidavate mootorite arv ei tohi üheski mootorikategoorias ületada 37,5 % lõpptootja poolt aastas turule viidavast kõnealuse kategooria mootoritega varustatud seadmete kogusest (arvutatud viimase viie aasta keskmise müügi põhjal liidu turul). Kui lõpptootja on viinud oma tooteid liidu turule vähem kui viis aastat, arvutatakse tema keskmine müügikogus selle ajavahemiku põhjal, mil ta on oma tooteid liidu turule viinud. |
| --- | --- |

1.2.1.

Kohanduskava alusel turule viidavate mootorite arv ei tohi üheski mootorikategoorias ületada 37,5 % lõpptootja poolt aastas turule viidavast kõnealuse kategooria mootoritega varustatud seadmete kogusest (arvutatud viimase viie aasta keskmise müügi põhjal liidu turul). Kui lõpptootja on viinud oma tooteid liidu turule vähem kui viis aastat, arvutatakse tema keskmine müügikogus selle ajavahemiku põhjal, mil ta on oma tooteid liidu turule viinud.

| 1.2.2. | Alternatiivse võimalusena punktis 1.2.1 sätestatule võib lõpptootja taotleda luba, et tema mootoritootjad saaksid turule viia kindla arvu mootoreid, mida kasutab vaid lõpptootja. Üheski mootorikategoorias ei tohi mootorite arv ületada järgmisi piirväärtusi:






  Mootori kategooria P (kW) | Mootorite arv |
| --- | --- | --- |
| 37 ≤ P < 56 | 200 |
| 56 ≤ P < 75 | 175 |
| 75 ≤ P < 130 | 250 |
| 130 ≤ P ≤ 560 | 125 |

1.2.2.

Alternatiivse võimalusena punktis 1.2.1 sätestatule võib lõpptootja taotleda luba, et tema mootoritootjad saaksid turule viia kindla arvu mootoreid, mida kasutab vaid lõpptootja. Üheski mootorikategoorias ei tohi mootorite arv ületada järgmisi piirväärtusi:

Mootori kategooria P (kW)

Mootorite arv

37 ≤ P < 56

200

56 ≤ P < 75

175

75 ≤ P < 130

250

130 ≤ P ≤ 560

125

| 1.3. | Vedurite käitamiseks kasutatavate mootorite puhul võib lõpptootja III B etapi jooksul, kuid mitte rohkem kui kolme aasta jooksul kõnealuse etapi kohaldamise algusest, taotleda luba, et tema mootoritootjad saaksid turule viia maksimaalselt 16 mootorit, mida kasutab vaid lõpptootja. Lõpptootja võib taotleda ka luba, et tema mootoritootjad saaksid täiendavalt turule viia maksimaalselt kümme mootorit, mille arvutuslik võimsus on suurem kui 1 800 kW ja mis paigaldatakse veduritele, mis on mõeldud kasutamiseks ainult Ühendkuningriigi raudteevõrgus. Vedurid vastavad sellele nõudele ainult juhul, kui neil on Ühendkuningriigi raudteevõrgus kasutamist lubav ohutussertifikaat või nad võivad sellise sertifikaadi omandada.
  Selline luba väljastatakse vaid juhul, kui tehnilised põhjused ei võimalda III B etapi heitkoguste piirväärtusi täita. |
| --- | --- |

1.3.

Vedurite käitamiseks kasutatavate mootorite puhul võib lõpptootja III B etapi jooksul, kuid mitte rohkem kui kolme aasta jooksul kõnealuse etapi kohaldamise algusest, taotleda luba, et tema mootoritootjad saaksid turule viia maksimaalselt 16 mootorit, mida kasutab vaid lõpptootja. Lõpptootja võib taotleda ka luba, et tema mootoritootjad saaksid täiendavalt turule viia maksimaalselt kümme mootorit, mille arvutuslik võimsus on suurem kui 1 800 kW ja mis paigaldatakse veduritele, mis on mõeldud kasutamiseks ainult Ühendkuningriigi raudteevõrgus. Vedurid vastavad sellele nõudele ainult juhul, kui neil on Ühendkuningriigi raudteevõrgus kasutamist lubav ohutussertifikaat või nad võivad sellise sertifikaadi omandada.

Selline luba väljastatakse vaid juhul, kui tehnilised põhjused ei võimalda III B etapi heitkoguste piirväärtusi täita.

| 1.4. | Lõpptootja lisab tüübikinnitusasutusele esitatavale taotlusele järgmise teabe:






  a) | märgise näidis, mis kinnitatakse igale väljaspool teed kasutatavale liikurmasinale, millele on paigaldatud kohanduskava alusel turule viidud mootor. Märgisel peab olema järgmine tekst: „MASIN nr ... (masina järjekorranumber) kokku ... masinast (asjaomase võimsusklassi masinate koguarv) MOOTORIGA nr ... TÜÜBIKINNITUSEGA (direktiiv 97/68/EÜ) nr ...” |
| --- | --- | --- |

1.4.

Lõpptootja lisab tüübikinnitusasutusele esitatavale taotlusele järgmise teabe:

a)

märgise näidis, mis kinnitatakse igale väljaspool teed kasutatavale liikurmasinale, millele on paigaldatud kohanduskava alusel turule viidud mootor. Märgisel peab olema järgmine tekst: „MASIN nr ... (masina järjekorranumber) kokku ... masinast (asjaomase võimsusklassi masinate koguarv) MOOTORIGA nr ... TÜÜBIKINNITUSEGA (direktiiv 97/68/EÜ) nr ...”

| b) | mootorile kinnitatava lisamärgise näidis punktis 2.2 osutatud tekstiga. |
| --- | --- |

b)

mootorile kinnitatava lisamärgise näidis punktis 2.2 osutatud tekstiga.

| 1.5. | Lõpptootja esitab tüübikinnitusasutusele kogu kohanduskava rakendamisega seotud teabe, mida tüübikinnitusasutus otsuse tegemiseks vajalikuks peab. |
| --- | --- |

1.5.

Lõpptootja esitab tüübikinnitusasutusele kogu kohanduskava rakendamisega seotud teabe, mida tüübikinnitusasutus otsuse tegemiseks vajalikuks peab.

| 1.6. | Selleks et tõendada mis tahes mootori kohta esitatud väite või sellele paigutatud märgise õigsust, mis kinnitab, et mootor on turule viidud kohanduskava alusel, esitab lõpptootja kõikidele seda taotlevatele liikmesriikide tüübikinnitusasutustele kogu teabe, mida tüübikinnitusasutus vajalikuks peab.” |
| --- | --- |

1.6.

Selleks et tõendada mis tahes mootori kohta esitatud väite või sellele paigutatud märgise õigsust, mis kinnitab, et mootor on turule viidud kohanduskava alusel, esitab lõpptootja kõikidele seda taotlevatele liikmesriikide tüübikinnitusasutustele kogu teabe, mida tüübikinnitusasutus vajalikuks peab.”

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 23.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1200/2011,

18. november 2011,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. november 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kaupade kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Mehaaniline käsiseade vedeliku doseerimiseks anumasse titrimeetrilise analüüsi tegemisel (nn digitaalne titraator).
  Seadmel on reguleeritav mehaaniline toitur kohaga padruni jaoks, dosaatorinupp, mehaaniline loendur, loenduri lähtestamisnupp ja käepide.
  Titraator on täppisdosaatorseade, mis lisab igal dosaatornupu pööramisel astme võrra ühe tilga kasutatavat titranti analüüsitavasse vedelikku (analüüt). Tilgas on kindel kogus titranti. Titraatoriga doseeritud tilkade arvu näitab loendur.
  Analüüsi tulemuse määrab see, kuidas analüüt reageeris doseeritud titrandi kogusega. Titrandi kogus määratakse, korrutades tilkade arvu kasutatud titrandi eriruumalaga. | 8479 89 97 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8479, 8479 89 ja 8479 89 97 sõnastusega.
  Kuna seade ei paiguta vedelikukoguseid pidevalt ümber, ei või seda klassifitseerida pumbana rubriigi 8413 alla.
  Seadmega ei tehta titrandi ega analüüdi keemilist analüüsi. Seepärast ei või seda klassifitseerida keemilise analüüsi seadmena rubriigi 9027 alla.
  Ehkki seade aitab kaasa keemilise analüüsi protsessile, ei saa seda pidada sellise seadme osaks või tarvikuks grupi 90 märkuse 2 a tähenduses.
  Seadet ei kasutata toru läbiva vedelikukoguse mõõtmiseks mahuühikutes. Seepärast ei või seda klassifitseerida rubriigi 9028 seadmena.
  Seade loendab tilkade arvu, kuid ei mõõda doseeritud kogust. Seepärast ei või seda klassifitseerida rubriigi 9031 seadmena.
  Kuna lisaks ühikute (tilgad) koguarvu loendamisele doseerib seade esmajoones kindla koguse vedelikku, toimib see mehaanilise loenduriga büretina.
  Seepärast tuleb see klassifitseerida CN-koodi 8479 89 97 alla grupi 84 mujal nimetamata muu mehaanilise seadmena, millel on eriotstarve. |

Kaupade kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Mehaaniline käsiseade vedeliku doseerimiseks anumasse titrimeetrilise analüüsi tegemisel (nn digitaalne titraator).

Seadmel on reguleeritav mehaaniline toitur kohaga padruni jaoks, dosaatorinupp, mehaaniline loendur, loenduri lähtestamisnupp ja käepide.

Titraator on täppisdosaatorseade, mis lisab igal dosaatornupu pööramisel astme võrra ühe tilga kasutatavat titranti analüüsitavasse vedelikku (analüüt). Tilgas on kindel kogus titranti. Titraatoriga doseeritud tilkade arvu näitab loendur.

Analüüsi tulemuse määrab see, kuidas analüüt reageeris doseeritud titrandi kogusega. Titrandi kogus määratakse, korrutades tilkade arvu kasutatud titrandi eriruumalaga.

8479 89 97

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8479, 8479 89 ja 8479 89 97 sõnastusega.

Kuna seade ei paiguta vedelikukoguseid pidevalt ümber, ei või seda klassifitseerida pumbana rubriigi 8413 alla.

Seadmega ei tehta titrandi ega analüüdi keemilist analüüsi. Seepärast ei või seda klassifitseerida keemilise analüüsi seadmena rubriigi 9027 alla.

Ehkki seade aitab kaasa keemilise analüüsi protsessile, ei saa seda pidada sellise seadme osaks või tarvikuks grupi 90 märkuse 2 a tähenduses.

Seadet ei kasutata toru läbiva vedelikukoguse mõõtmiseks mahuühikutes. Seepärast ei või seda klassifitseerida rubriigi 9028 seadmena.

Seade loendab tilkade arvu, kuid ei mõõda doseeritud kogust. Seepärast ei või seda klassifitseerida rubriigi 9031 seadmena.

Kuna lisaks ühikute (tilgad) koguarvu loendamisele doseerib seade esmajoones kindla koguse vedelikku, toimib see mehaanilise loenduriga büretina.

Seepärast tuleb see klassifitseerida CN-koodi 8479 89 97 alla grupi 84 mujal nimetamata muu mehaanilise seadmena, millel on eriotstarve.

---

| 23.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1201/2011,

18. november 2011,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. november 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (TARIC-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Vedelkristallkuvari paneel (nn LCD-moodul) diagonaaliga ligikaudu 66 cm (26 tolli), millel on aktiivmaatriks-vedelkristallikiht kahe klaasplaadi vahel ja pistmikud.
  Esimese klaasplaadi ja vedelkristallikihi vahel on õhekelmetransistormaatriks, mis tagab pikslitele sobiva pinge.
  Vedelkristallikihi ja teise klaasplaadi vahel on RGB-filter, mis reguleerib kuvatava pildi värve.
  Paneeli külge on kinnitatud mitu ribakujulist pistmikku. Igal pistmikul on painduvatele trükilülitustele paigaldatud miniatuurintegraallülitused (nn „Source-Driver-ICs”). Trükkplaadid on ühendatud „Source-Driver-IC”-dega. „Source-Driver-ICs” võimaldavad voolu ja juhtsignaalide läbimineku, samuti muundada ja edastada trükkplaatidelt tulevad andmed vedelkristallaktiivmaatriksi üksikutele pikslitele.
  Moodulit kasutatakse rubriiki 8528 kuuluvate monitoride või televisiooni vastuvõtuseadmete valmistamiseks. | 8529909244 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 2 b ning CN-koodide 8529, 8529 90 ja 8529 90 92 sõnastusega ning TARIC-koodi 8529909244 sõnastusega.
  Kuna LCD-moodulil on „Source-Driver-ICs”, mis on enamat kui rubriigi 9013 elektriühendused (elektriga varustamiseks), ei või seda klassifitseerida rubriigi 9013 järgi aktiivmaatriks-vedelkristallseadmena (vt HS selgitavad märkused, rubriik 9013, punkt 1).
  Kuna moodul koosneb kahe klaasplaadi vahele surutud TFT-vedelkristallikihist ning on varustatud juhtelektroonikaga pikseliaadressi jaoks ning toodet kasutatakse rubriiki 8528 kuuluvate monitoride või televisiooni vastuvõtuseadmete valmistamiseks, käsitatakse toodet üksnes või peamiselt rubriigi 8528 seadmetes kasutatava osana, mis kuulub CN-koodi 8529 90 92 alla.
  Seega tuleb toode klassifitseerida TARIC-koodi 8529909244 alla kui vedelkristallkuvarimoodul, mis koosneb ainult ühest või mitmest TFT klaas- või plastelemendist ega sisalda puuteekraani, tagantvalgustusplokiga või ilma, inverteriga või ilma ning ühe või mitme trükkplaadiga, kus on juhtelektroonika ainult pikseliaadressi jaoks. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(TARIC-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Vedelkristallkuvari paneel (nn LCD-moodul) diagonaaliga ligikaudu 66 cm (26 tolli), millel on aktiivmaatriks-vedelkristallikiht kahe klaasplaadi vahel ja pistmikud.

Esimese klaasplaadi ja vedelkristallikihi vahel on õhekelmetransistormaatriks, mis tagab pikslitele sobiva pinge.

Vedelkristallikihi ja teise klaasplaadi vahel on RGB-filter, mis reguleerib kuvatava pildi värve.

Paneeli külge on kinnitatud mitu ribakujulist pistmikku. Igal pistmikul on painduvatele trükilülitustele paigaldatud miniatuurintegraallülitused (nn „Source-Driver-ICs”). Trükkplaadid on ühendatud „Source-Driver-IC”-dega. „Source-Driver-ICs” võimaldavad voolu ja juhtsignaalide läbimineku, samuti muundada ja edastada trükkplaatidelt tulevad andmed vedelkristallaktiivmaatriksi üksikutele pikslitele.

Moodulit kasutatakse rubriiki 8528 kuuluvate monitoride või televisiooni vastuvõtuseadmete valmistamiseks.

8529909244

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 2 b ning CN-koodide 8529, 8529 90 ja 8529 90 92 sõnastusega ning TARIC-koodi 8529909244 sõnastusega.

Kuna LCD-moodulil on „Source-Driver-ICs”, mis on enamat kui rubriigi 9013 elektriühendused (elektriga varustamiseks), ei või seda klassifitseerida rubriigi 9013 järgi aktiivmaatriks-vedelkristallseadmena (vt HS selgitavad märkused, rubriik 9013, punkt 1).

Kuna moodul koosneb kahe klaasplaadi vahele surutud TFT-vedelkristallikihist ning on varustatud juhtelektroonikaga pikseliaadressi jaoks ning toodet kasutatakse rubriiki 8528 kuuluvate monitoride või televisiooni vastuvõtuseadmete valmistamiseks, käsitatakse toodet üksnes või peamiselt rubriigi 8528 seadmetes kasutatava osana, mis kuulub CN-koodi 8529 90 92 alla.

Seega tuleb toode klassifitseerida TARIC-koodi 8529909244 alla kui vedelkristallkuvarimoodul, mis koosneb ainult ühest või mitmest TFT klaas- või plastelemendist ega sisalda puuteekraani, tagantvalgustusplokiga või ilma, inverteriga või ilma ning ühe või mitme trükkplaadiga, kus on juhtelektroonika ainult pikseliaadressi jaoks.

---

| 23.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1202/2011,

18. november 2011,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. november 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (TARIC-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Vedelkristallkuvari paneel (nn LCD-moodul) diagonaaliga ligikaudu 66 cm (26 tolli), millel on aktiivmaatriks-vedelkristallikiht kahe klaasplaadi vahel ja pistmikud.
  Esimese klaasplaadi ja vedelkristallikihi vahel on õhekelmetransistormaatriks, mis tagab pikslitele sobiva pinge.
  Vedelkristallikihi ja teise klaasplaadi vahel on RGB-filter, mis reguleerib kuvatava pildi värve.
  Paneeli külge on kinnitatud mitu ribakujulist pistmikku. Igal pistmikul on painduvatele trükilülitustele paigaldatud miniatuurintegraallülitused (nn „Souce-Driver-ICs”). Need „Source-Driver-ICs“ võimaldavad voolu ja juhtsignaalide läbimineku, samuti muundada ja edastada trükkplaatidelt (ühendatakse pärast importimist) tulevad andmed vedelkristall-aktiivmaatriksi üksikutele pikslitele.
  Moodulit kasutatakse rubriiki 8528 kuuluvate monitoride või televisiooni vastuvõtuseadmete valmistamiseks. | 8529909244 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 2 b ning CN-koodide 8529, 8529 90 ja 8529 90 92 sõnastusega ning TARIC-koodi 8529909244 sõnastusega.
  Kuna LCD-moodulil on „Source-Driver ICs”, mis on enamat kui rubriigi 9013 elektriühendused (elektriga varustamiseks), ei või seda klassifitseerida rubriigi 9013 järgi aktiivmaatriksvedelkristallseadmena (vt HS selgitavad märkused, rubriik 9013, punkt 1).
  Kuna moodul koosneb kahe klaasplaadi vahele surutud TFT-vedelkristallikihist ning on varustatud juhtelektroonikaga pikseliaadressi jaoks ning toodet kasutatakse rubriiki 8528 kuuluvate monitoride või televisiooni vastuvõtuseadmete valmistamiseks, käsitatakse toodet üksnes või peamiselt rubriigi 8528 seadmetes kasutatava osana, mis kuulub CN-koodi 8529 90 92 alla.
  Seega tuleb toode klassifitseerida TARIC-koodi 8529909244 alla kui vedelkristallkuvarimoodul, mis koosneb ainult ühest või mitmest TFT klaas- või plastelemendist ega sisalda puuteekraani, tagantvalgustusplokiga või ilma, inverteriga või ilma ning ühe või mitme trükkplaadiga, kus on juhtelektroonika ainult pikseliaadressi jaoks. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(TARIC-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Vedelkristallkuvari paneel (nn LCD-moodul) diagonaaliga ligikaudu 66 cm (26 tolli), millel on aktiivmaatriks-vedelkristallikiht kahe klaasplaadi vahel ja pistmikud.

Esimese klaasplaadi ja vedelkristallikihi vahel on õhekelmetransistormaatriks, mis tagab pikslitele sobiva pinge.

Vedelkristallikihi ja teise klaasplaadi vahel on RGB-filter, mis reguleerib kuvatava pildi värve.

Paneeli külge on kinnitatud mitu ribakujulist pistmikku. Igal pistmikul on painduvatele trükilülitustele paigaldatud miniatuurintegraallülitused (nn „Souce-Driver-ICs”). Need „Source-Driver-ICs“ võimaldavad voolu ja juhtsignaalide läbimineku, samuti muundada ja edastada trükkplaatidelt (ühendatakse pärast importimist) tulevad andmed vedelkristall-aktiivmaatriksi üksikutele pikslitele.

Moodulit kasutatakse rubriiki 8528 kuuluvate monitoride või televisiooni vastuvõtuseadmete valmistamiseks.

8529909244

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 2 b ning CN-koodide 8529, 8529 90 ja 8529 90 92 sõnastusega ning TARIC-koodi 8529909244 sõnastusega.

Kuna LCD-moodulil on „Source-Driver ICs”, mis on enamat kui rubriigi 9013 elektriühendused (elektriga varustamiseks), ei või seda klassifitseerida rubriigi 9013 järgi aktiivmaatriksvedelkristallseadmena (vt HS selgitavad märkused, rubriik 9013, punkt 1).

Kuna moodul koosneb kahe klaasplaadi vahele surutud TFT-vedelkristallikihist ning on varustatud juhtelektroonikaga pikseliaadressi jaoks ning toodet kasutatakse rubriiki 8528 kuuluvate monitoride või televisiooni vastuvõtuseadmete valmistamiseks, käsitatakse toodet üksnes või peamiselt rubriigi 8528 seadmetes kasutatava osana, mis kuulub CN-koodi 8529 90 92 alla.

Seega tuleb toode klassifitseerida TARIC-koodi 8529909244 alla kui vedelkristallkuvarimoodul, mis koosneb ainult ühest või mitmest TFT klaas- või plastelemendist ega sisalda puuteekraani, tagantvalgustusplokiga või ilma, inverteriga või ilma ning ühe või mitme trükkplaadiga, kus on juhtelektroonika ainult pikseliaadressi jaoks.

---

| 23.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1203/2011,

18. november 2011,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. november 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Jaemüügikomplekt, mis koosneb järgmistest osadest:
  —   seade A: audio-video-(televisiooni-)signaali kaablita saatja sisseehitatud kaablita vastuvõtjaga raadiokaugjuhtimissignaalide jaoks, millel on infrapunasaatja ja kaks eraldi antenni, ning
  —   seade B: audio-video-(televisiooni-)signaali kaablita vastuvõtja sisseehitatud kaablita saatjaga raadiokaugjuhtimissignaalide jaoks, millel on infrapunavastuvõtja ja kaks eraldi antenni.
  Komplekt on ette nähtud audio-videosignaali edastamiseks 400 meetri raadiuses seadmega A ühendatud välisallikast (nt satelliitvastuvõtja või DVD-mängija) seadmega B ühendatud muule audio-videoseadmele nagu kuvar või televiisor.
  Seadmelt A seadmele B sagedusel 2,4 GHz edastatavad audio- või videosignaalid on televisioonisignaali kujul.
  Seadmelt B seadmele A sagedusel 433 MHz edastatavad signaalid tekitatakse infrapuna-kaugjuhtimispuldiga. Kõnealused signaalid on audio-videosignaalide edastamisest sõltumatud.
  Kaugjuhtimispulti kasutatakse audio-videosaatjaga (seade A) ühendatud välisallika juhtimiseks.

   (1) Vt foto. | 8528 71 99 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 c ja 6, XVI jaotise märkusega 3 ning CN-koodide 8528, 8528 71 ja 8528 71 99 sõnastusega.
  Seadme A põhifunktsioon on rubriigis 8525 (vt XVI jaotise märkus 3) kirjeldatud audio-video-(televisiooni-)signaali edastamine.
  Seadme B põhifunktsioon on rubriigis 8528 kirjeldatud televisioonisignaali vastuvõtmine. Kaugjuhtimispuldist tulevate signaalide edastamine on teisejärguline (vt XVI jaotise märkus 3).
  Arvestades seadme A ja seadme B funktsioone, on komplekti otstarve televisiooni edastamine ja vastuvõtmine.
  Toode on klassifitseerimise üldreegli 3 b tähenduses komplekt, mis koosneb rubriigi 8525 kohasest saateaparaadist ja rubriigi 8528 kohasest televisiooni vastuvõtuseadmest. Arvestades, et komplekti põhitunnused ei tulene kummastki komponendist, ei või seda klassifitseerida üldreegli 3 b põhjal.
  Kuna komplekti ei või klassifitseerida üldreeglite 3 a või 3 b põhjal, tuleb see üldreegli 3 c põhjal klassifitseerida CN-koodi 8528 71 99 alla muu televisiooni vastuvõtuseadmena, mis projekti kohaselt ei sisalda kuvarit ega ekraani. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Jaemüügikomplekt, mis koosneb järgmistest osadest:

—   seade A: audio-video-(televisiooni-)signaali kaablita saatja sisseehitatud kaablita vastuvõtjaga raadiokaugjuhtimissignaalide jaoks, millel on infrapunasaatja ja kaks eraldi antenni, ning

—   seade B: audio-video-(televisiooni-)signaali kaablita vastuvõtja sisseehitatud kaablita saatjaga raadiokaugjuhtimissignaalide jaoks, millel on infrapunavastuvõtja ja kaks eraldi antenni.

Komplekt on ette nähtud audio-videosignaali edastamiseks 400 meetri raadiuses seadmega A ühendatud välisallikast (nt satelliitvastuvõtja või DVD-mängija) seadmega B ühendatud muule audio-videoseadmele nagu kuvar või televiisor.

Seadmelt A seadmele B sagedusel 2,4 GHz edastatavad audio- või videosignaalid on televisioonisignaali kujul.

Seadmelt B seadmele A sagedusel 433 MHz edastatavad signaalid tekitatakse infrapuna-kaugjuhtimispuldiga. Kõnealused signaalid on audio-videosignaalide edastamisest sõltumatud.

Kaugjuhtimispulti kasutatakse audio-videosaatjaga (seade A) ühendatud välisallika juhtimiseks.

(1) Vt foto.

8528 71 99

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 c ja 6, XVI jaotise märkusega 3 ning CN-koodide 8528, 8528 71 ja 8528 71 99 sõnastusega.

Seadme A põhifunktsioon on rubriigis 8525 (vt XVI jaotise märkus 3) kirjeldatud audio-video-(televisiooni-)signaali edastamine.

Seadme B põhifunktsioon on rubriigis 8528 kirjeldatud televisioonisignaali vastuvõtmine. Kaugjuhtimispuldist tulevate signaalide edastamine on teisejärguline (vt XVI jaotise märkus 3).

Arvestades seadme A ja seadme B funktsioone, on komplekti otstarve televisiooni edastamine ja vastuvõtmine.

Toode on klassifitseerimise üldreegli 3 b tähenduses komplekt, mis koosneb rubriigi 8525 kohasest saateaparaadist ja rubriigi 8528 kohasest televisiooni vastuvõtuseadmest. Arvestades, et komplekti põhitunnused ei tulene kummastki komponendist, ei või seda klassifitseerida üldreegli 3 b põhjal.

Kuna komplekti ei või klassifitseerida üldreeglite 3 a või 3 b põhjal, tuleb see üldreegli 3 c põhjal klassifitseerida CN-koodi 8528 71 99 alla muu televisiooni vastuvõtuseadmena, mis projekti kohaselt ei sisalda kuvarit ega ekraani.

| | |
| --- | --- |

Image

Image

---

(1)  Foto on üksnes illustratsiooniks.

---

| 23.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1204/2011,

18. november 2011,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Tolliseadustiku komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Tolliseadustiku komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. november 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Vahetatav käsiseade, millel on välklamp, lääts, käivitusnupp ja indikaatorlamp (nn intensiivimpulsskiirguse e IPL-käsiseade).
  Seade tekitab intensiivseid valgusimpulsse erineva impulsikestusega kuni 100 ms lainepikkusel 650–1 200 nm ning kiirekoonuse suurusega 16 x 46 mm ja maksimaalse fluuensiga 45 J/cm2.
  See töötab ainult koos põhiseadmega, millest ta saab toite, juhtsignaalid ja jahutusvedeliku. Põhiseade koosneb toiteallikast, ekraaniga juhtseadmest ja jahutusseadmest ning võib töötada ka laserkäsiseadmega.
  Põhiseadmega ühendatult kasutatakse seadet spetsiaalseteks kosmeetilisteks protseduurideks, näiteks ihukarvade püsivaks eemaldamiseks. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

1.

Vahetatav käsiseade, millel on välklamp, lääts, käivitusnupp ja indikaatorlamp (nn intensiivimpulsskiirguse e IPL-käsiseade).

Seade tekitab intensiivseid valgusimpulsse erineva impulsikestusega kuni 100 ms lainepikkusel 650–1 200 nm ning kiirekoonuse suurusega 16 x 46 mm ja maksimaalse fluuensiga 45 J/cm2.

See töötab ainult koos põhiseadmega, millest ta saab toite, juhtsignaalid ja jahutusvedeliku. Põhiseade koosneb toiteallikast, ekraaniga juhtseadmest ja jahutusseadmest ning võib töötada ka laserkäsiseadmega.

Põhiseadmega ühendatult kasutatakse seadet spetsiaalseteks kosmeetilisteks protseduurideks, näiteks ihukarvade püsivaks eemaldamiseks.

8543 90 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldeeskirjadega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 2 b ning CN-koodide 8543 ja 8543 90 00 sõnastusega.

Kuna välklambi tekitatav intensiivne valgusimpulss ei ole laserkiir, ei või seadet klassifitseerida rubriiki 9013.

Arvestades seadme omadusi ja otstarvet, eelkõige seda, et tegemist on elektroonikaseadmega, ei ole see samalaadne vahetatava tööriistaga (vt XVI jaotise märkus 1-o). Põhiseadmega koos töötades võib seadet käsitada iseseisvat tööoperatsiooni täitva masinana, mida mujal grupis 85 ei ole nimetatud.

Seade on masina töös põhiline, kuna ilma selleta masin ei tööta.

Seepärast tuleb seade klassifitseerida CN-koodi 8543 90 00 alla grupi 85 mujal nimetamata muude elektriseadmete ja -aparaatide osana, mis täidab iseseisvat tööoperatsiooni.

| 2. | Vahetatav käsiseade, millel on tahkislaser, lääts, kiirekoonuse suuruse valimise lüliti ja käivitusnupp (nn laserkäsiseade).
  Seade tekitab laserkiirguse, millel on erinev impulsikestus kuni 100 ms lainepikkusel 1 064 nm ning mille kiirekoonuse läbimõõt on reguleeritav väärtusele 1,5, 3, 6 või 9 mm ja maksimaalne fluuens on 700 J/cm2.
  See töötab ainult koos põhiseadmega, millest ta saab toite, juhtsignaalid ja jahutusvedeliku. Põhiseade koosneb toiteallikast, ekraaniga juhtseadmest ja jahutusseadmest ning võib töötada ka intensiivimpulsskiirguse käsiseadmega (IPL-käsiseade).
  Põhiseadmega ühendatult kasutatakse seadet jalaveenide kosmeetilises hoolduses. |
| --- | --- |

2.

Vahetatav käsiseade, millel on tahkislaser, lääts, kiirekoonuse suuruse valimise lüliti ja käivitusnupp (nn laserkäsiseade).

Seade tekitab laserkiirguse, millel on erinev impulsikestus kuni 100 ms lainepikkusel 1 064 nm ning mille kiirekoonuse läbimõõt on reguleeritav väärtusele 1,5, 3, 6 või 9 mm ja maksimaalne fluuens on 700 J/cm2.

See töötab ainult koos põhiseadmega, millest ta saab toite, juhtsignaalid ja jahutusvedeliku. Põhiseade koosneb toiteallikast, ekraaniga juhtseadmest ja jahutusseadmest ning võib töötada ka intensiivimpulsskiirguse käsiseadmega (IPL-käsiseade).

Põhiseadmega ühendatult kasutatakse seadet jalaveenide kosmeetilises hoolduses.

8543 90 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldeeskirjadega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 2 b ning CN-koodide 8543 ja 8543 90 00 sõnastusega.

Kuna laserseade on spetsiaalselt ette nähtud erineva impulsikestuse ja kiirekoonuse suurusega laserkiirguse tekitamiseks, on sellel eriotstarve. Põhiseadmega koos töötades võib seadet käsitada iseseisvat tööoperatsiooni täitva masinana, mida mujal grupis 85 ei ole nimetatud.

Seepärast ei või seadet klassifitseerida laserina rubriiki 9013 (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9013, punkti 2 neljas lõik).

Arvestades seadme omadusi ja otstarvet, eelkõige seda, et tegemist on elektroonikaseadmega, ei ole see samalaadne vahetatava tööriistaga (vt XVI jaotise märkus 1-o).

Seade on masina töös põhiline, kuna ilma selleta masin ei tööta.

Seepärast tuleb seade klassifitseerida CN-koodi 8543 90 00 alla grupi 85 mujal nimetamata muude elektriseadmete ja -aparaatide osana, mis täidab iseseisvat tööoperatsiooni.

---

| 23.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1205/2011,

22. november 2011,

millega, muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga (IFRS) 7

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eelkõige selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) on vastu võetud teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) on vastu võetud teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused.

| (2) | Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) avaldas 7. oktoobril 2010 rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) 7 Finantsinstrumendid: Avalikustatav teave – finantsvarade üleandmine muudatused, edaspidi „muudatused”. Muudatused aitavad finantsaruannete kasutajatel paremini hinnata finantsvarade üleandmisega seotud riskipositsioone ning kõnealuste riskide mõju (majandus)üksuse finantsseisundile. Nende eesmärk on edendada üleandmistehingute, eriti finantsvarade väärtpaberistamist hõlmavate tehingute, aruandluse läbipaistvust. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) avaldas 7. oktoobril 2010 rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) 7 Finantsinstrumendid: Avalikustatav teave – finantsvarade üleandmine muudatused, edaspidi „muudatused”. Muudatused aitavad finantsaruannete kasutajatel paremini hinnata finantsvarade üleandmisega seotud riskipositsioone ning kõnealuste riskide mõju (majandus)üksuse finantsseisundile. Nende eesmärk on edendada üleandmistehingute, eriti finantsvarade väärtpaberistamist hõlmavate tehingute, aruandluse läbipaistvust.

| (3) | Konsulteerimisel Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) on leitud, et muudatused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud tehnilistele kriteeriumidele, mis peavad olema standardi vastuvõtmiseks täidetud. Kooskõlas komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega nr 2006/505/EÜ, millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel, (3) võttis standardialaste nõuannete järelevalverühm arvesse EFRAGi arvamust heakskiidu kohta ja teavitas komisjoni, et see on tasakaalustatud ja objektiivne. |
| --- | --- |

(3)

Konsulteerimisel Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) on leitud, et muudatused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud tehnilistele kriteeriumidele, mis peavad olema standardi vastuvõtmiseks täidetud. Kooskõlas komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega nr 2006/505/EÜ, millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel, (3) võttis standardialaste nõuannete järelevalverühm arvesse EFRAGi arvamust heakskiidu kohta ja teavitas komisjoni, et see on tasakaalustatud ja objektiivne.

| (4) | Seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1126/2008. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1126/2008.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1126/2008 lisa muudetakse järgmiselt:

| (1) | Rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 7 Finantsinstrumendid: Avalikustatav teave muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale; |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 7 Finantsinstrumendid: Avalikustatav teave muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale;

| (2) | Rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 1 Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt muudetakse kooskõlas IFRS 7 muudatustega vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 1 Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt muudetakse kooskõlas IFRS 7 muudatustega vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Kõik ettevõtted peavad kohaldama artiklis 1 osutatud muudatusi alates oma esimese pärast 30. juunit 2011 algava majandusaasta alguskuupäevast.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. november 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 320, 29.11.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 199, 21.7.2006, lk 33.

3

---

LISA

RAHVUSVAHELISED RAAMATUPIDAMISSTANDARDID

| IFRS 7 | IFRS 7 Finantsinstrumendid: Avalikustatav teave – finantsvarade üleandmine muudatused |
| --- | --- |

IFRS 7

IFRS 7 Finantsinstrumendid: Avalikustatav teave – finantsvarade üleandmine muudatused

„Paljundamine lubatud Euroopa Majanduspiirkonnas. Väljaspool EMPd on kõik olemasolevad õigused kaitstud, v.a õigus paljundada isiklikuks kasutamiseks või muul õiguspärasel otstarbel. Lisateavet on võimalik saada IASB veebilehelt www.iasb.org”

IFRS 7 MUUDATUSED

Finantsinstrumendid: avalikustatav teave

FINANTSVARADE ÜLEANDMINE

| 42A | Paragrahvides 42B–42H esitatud finantsvarade üleandmisega seotud andmete avalikustamise nõuded täiendavad käeolevas IFRSis esitatud muid avalikustamisnõudeid. (Majandus)üksus esitab paragrahvides 42B–42H nõutud avalikustatava teabe finantsaruannete eraldiseisvas lisas. (Majandus)üksus avalikustab nõutava teabe kõikide selliste üleantud finantsvarade kohta, mille kajastamist ei ole lõpetatud, ja iga üleantud finantsvaraga jätkuva seotuse kohta aruandekuupäeval, olenemata sellest, millal asjaomane üleandmistehing toimus. Nendes paragrahvides esitatud avalikustamisnõudeid rakendatakse, kui (majandus)üksus annab üle kas kõik või osa finantsvarast (üleantud finantsvara) siis ja ainult siis, kui ta kas:






  a) | annab üle lepingulised õigused sellest finantsvarast saadavatele rahavoogudele või |
| --- | --- | --- |

42A

Paragrahvides 42B–42H esitatud finantsvarade üleandmisega seotud andmete avalikustamise nõuded täiendavad käeolevas IFRSis esitatud muid avalikustamisnõudeid. (Majandus)üksus esitab paragrahvides 42B–42H nõutud avalikustatava teabe finantsaruannete eraldiseisvas lisas. (Majandus)üksus avalikustab nõutava teabe kõikide selliste üleantud finantsvarade kohta, mille kajastamist ei ole lõpetatud, ja iga üleantud finantsvaraga jätkuva seotuse kohta aruandekuupäeval, olenemata sellest, millal asjaomane üleandmistehing toimus. Nendes paragrahvides esitatud avalikustamisnõudeid rakendatakse, kui (majandus)üksus annab üle kas kõik või osa finantsvarast (üleantud finantsvara) siis ja ainult siis, kui ta kas:

a)

annab üle lepingulised õigused sellest finantsvarast saadavatele rahavoogudele või

| b) | säilitab lepingulised õigused sellest finantsvarast saadavatele rahavoogudele, kuid võtab endale lepingulise kohustuse maksta rahavood ühele või enamale saajale vastavalt kokkuleppele. |
| --- | --- |

b)

säilitab lepingulised õigused sellest finantsvarast saadavatele rahavoogudele, kuid võtab endale lepingulise kohustuse maksta rahavood ühele või enamale saajale vastavalt kokkuleppele.

| 42B | (Majandus)üksus avalikustab teabe, mis võimaldab tema finantsaruannete kasutajatel:






  a) | mõista üleantud finantsvarade, mille kajastamist ei ole täielikult lõpetatud, ja nendega seotud kohustiste omavahelist suhet ning |
| --- | --- | --- |

42B

(Majandus)üksus avalikustab teabe, mis võimaldab tema finantsaruannete kasutajatel:

a)

mõista üleantud finantsvarade, mille kajastamist ei ole täielikult lõpetatud, ja nendega seotud kohustiste omavahelist suhet ning

| b) | hinnata (majandus)üksuse selliste finantsvaradega, mille kajastamine on lõpetatud, jätkuva seotuse laadi ning seonduvaid riske. |
| --- | --- |

b)

hinnata (majandus)üksuse selliste finantsvaradega, mille kajastamine on lõpetatud, jätkuva seotuse laadi ning seonduvaid riske.

| 42C | Paragrahvides 42E–42H esitatud avalikustamisnõuete rakendamise eesmärgil on (majandus)üksusel jätkuv seotus üleantud finantsvaraga siis, kui üleandmise käigus säilitas (majandus)üksus üleantud finantsvaras sisalduvad lepingulised õigused või kohustused või omandas üleantud finantsvaraga seotud uued lepingulised õigused või kohustused. Paragrahvides 42E–42H esitatud avalikustamisnõuete rakendamise eesmärgil ei kujuta järgmised näited endast jätkuvat seotust:






  a) | pettusliku üleandmisega seotud tavapärased kinnitused ja tagatised ning mõistlikkuse, hea tahte ja õiglase kohtlemise mõisted, mis võivad muuta üleandmise kehtetuks õiguslike meetmete rakendamise tagajärjel; |
| --- | --- | --- |

42C

Paragrahvides 42E–42H esitatud avalikustamisnõuete rakendamise eesmärgil on (majandus)üksusel jätkuv seotus üleantud finantsvaraga siis, kui üleandmise käigus säilitas (majandus)üksus üleantud finantsvaras sisalduvad lepingulised õigused või kohustused või omandas üleantud finantsvaraga seotud uued lepingulised õigused või kohustused. Paragrahvides 42E–42H esitatud avalikustamisnõuete rakendamise eesmärgil ei kujuta järgmised näited endast jätkuvat seotust:

a)

pettusliku üleandmisega seotud tavapärased kinnitused ja tagatised ning mõistlikkuse, hea tahte ja õiglase kohtlemise mõisted, mis võivad muuta üleandmise kehtetuks õiguslike meetmete rakendamise tagajärjel;

| b) | forward-, optsiooni- ja muud lepingud sellise üleantud finantsvara taasomandamiseks, mille lepinguline hind (või täitmishind) on üleantud finantsvara õiglane väärtus, või |
| --- | --- |

b)

forward-, optsiooni- ja muud lepingud sellise üleantud finantsvara taasomandamiseks, mille lepinguline hind (või täitmishind) on üleantud finantsvara õiglane väärtus, või

| c) | kokkulepe, mille puhul (majandus)üksus säilitab lepingulised õigused finantsvarast saadavatele rahavoogudele, kuid võtab endale lepingulise kohustuse maksta rahavood ühele või enamale (majandus)üksusele, ning on täidetud IAS 39 paragrahvi 19 punktides a–c esitatud tingimused. |
| --- | --- |

c)

kokkulepe, mille puhul (majandus)üksus säilitab lepingulised õigused finantsvarast saadavatele rahavoogudele, kuid võtab endale lepingulise kohustuse maksta rahavood ühele või enamale (majandus)üksusele, ning on täidetud IAS 39 paragrahvi 19 punktides a–c esitatud tingimused.

Üleantud finantsvarad, mille kajastamist täielikult ei lõpetata

| 42D | (Majandus)üksus võis anda finantsvarad üle nii, et osa või kõik üleantud finantsvaradest ei vasta kajastamise lõpetamise kriteeriumitele. Paragrahvi 42B punktis a sätestatud eesmärkide täitmiseks avalikustab (majandus)üksus igal aruandekuupäeval kõikide selliste üleantud finantsvarade iga klassi kohta, mille kajastamist ei ole täielikult lõpetatud, järgmise teabe:






  a) | üleantud varade laad; |
| --- | --- | --- |

42D

(Majandus)üksus võis anda finantsvarad üle nii, et osa või kõik üleantud finantsvaradest ei vasta kajastamise lõpetamise kriteeriumitele. Paragrahvi 42B punktis a sätestatud eesmärkide täitmiseks avalikustab (majandus)üksus igal aruandekuupäeval kõikide selliste üleantud finantsvarade iga klassi kohta, mille kajastamist ei ole täielikult lõpetatud, järgmise teabe:

a)

üleantud varade laad;

| b) | (majandus)üksusel seoses omandiõigusega esinevate riskide ja hüvede laad; |
| --- | --- |

b)

(majandus)üksusel seoses omandiõigusega esinevate riskide ja hüvede laad;

| c) | üleantud varade ja nendega seotud kohustiste vahelise suhte laadi kirjeldus, kaasa arvatud üleandmisest tulenevad piirangud aruandvale (majandus)üksusele üleantud varade kasutamisel; |
| --- | --- |

c)

üleantud varade ja nendega seotud kohustiste vahelise suhte laadi kirjeldus, kaasa arvatud üleandmisest tulenevad piirangud aruandvale (majandus)üksusele üleantud varade kasutamisel;

| d) | kui seotud kohustiste vastaspool (vastaspooled) omab (omavad) regressiõigust ainult üleantud varadele, siis tabel, milles on esitatud üleantud varade õiglane väärtus, seotud kohustiste õiglane väärtus ja netopositsioon (üleantud varade ja nendega seotud kohustiste õiglase väärtuse vahe); |
| --- | --- |

d)

kui seotud kohustiste vastaspool (vastaspooled) omab (omavad) regressiõigust ainult üleantud varadele, siis tabel, milles on esitatud üleantud varade õiglane väärtus, seotud kohustiste õiglane väärtus ja netopositsioon (üleantud varade ja nendega seotud kohustiste õiglase väärtuse vahe);

| e) | kui (majandus)üksus jätkab üleantud varade kajastamist, siis üleantud varade ja nendega seotud kohustiste bilansilised (jääk)maksumused; |
| --- | --- |

e)

kui (majandus)üksus jätkab üleantud varade kajastamist, siis üleantud varade ja nendega seotud kohustiste bilansilised (jääk)maksumused;

| f) | kui (majandus)üksus jätkab varade kajastamist oma jätkuva seotuse ulatuses (vt IAS 39 paragrahvi 20 punkti c alapunkt ii ja paragrahv 30), siis esialgsete varade kogu bilansiline (jääk)maksumus enne üleandmist, (majandus)üksuse poolt jätkuvalt kajastatavate varade bilansiline (jääk)maksumus ja seotud kohustiste bilansiline (jääk)maksumus. |
| --- | --- |

f)

kui (majandus)üksus jätkab varade kajastamist oma jätkuva seotuse ulatuses (vt IAS 39 paragrahvi 20 punkti c alapunkt ii ja paragrahv 30), siis esialgsete varade kogu bilansiline (jääk)maksumus enne üleandmist, (majandus)üksuse poolt jätkuvalt kajastatavate varade bilansiline (jääk)maksumus ja seotud kohustiste bilansiline (jääk)maksumus.

Üleantud finantsvarad, mille kajastamine täielikult lõpetatakse

| 42E | Kui (majandus)üksus lõpetab üleantud finantsvarade kajastamise täielikult (vt IAS 39 paragrahvi 20 punkt a ja punkti c alapunkt i), kuid tal on nendega endiselt jätkuv seotus, avalikustab (majandus)üksus paragrahvi 42B punktis b sätestatud eesmärkide täitmiseks igal aruandekuupäeval jätkuva seotuse iga liigi kohta vähemalt järgmise teabe:






  a) | selliste varade ja kohustiste bilansiline (jääk)maksumus, mida kajastatakse (majandus)üksuse finantsseisundi aruandes ja mis esitavad (majandus)üksuse jätkuvat seotust nende varadega, mille kajastamine on lõpetatud, ning kirjed, millel kajastatakse kõnealuste varade ja kohustiste bilansilist (jääk)maksumust; |
| --- | --- | --- |

42E

Kui (majandus)üksus lõpetab üleantud finantsvarade kajastamise täielikult (vt IAS 39 paragrahvi 20 punkt a ja punkti c alapunkt i), kuid tal on nendega endiselt jätkuv seotus, avalikustab (majandus)üksus paragrahvi 42B punktis b sätestatud eesmärkide täitmiseks igal aruandekuupäeval jätkuva seotuse iga liigi kohta vähemalt järgmise teabe:

a)

selliste varade ja kohustiste bilansiline (jääk)maksumus, mida kajastatakse (majandus)üksuse finantsseisundi aruandes ja mis esitavad (majandus)üksuse jätkuvat seotust nende varadega, mille kajastamine on lõpetatud, ning kirjed, millel kajastatakse kõnealuste varade ja kohustiste bilansilist (jääk)maksumust;

| b) | selliste varade ja kohustiste õiglane väärtus, mis kujutavad endast (majandus)üksuse jätkuvat seotust finantsvaradega, mille kajastamine on lõpetatud; |
| --- | --- |

b)

selliste varade ja kohustiste õiglane väärtus, mis kujutavad endast (majandus)üksuse jätkuvat seotust finantsvaradega, mille kajastamine on lõpetatud;

| c) | summa, mis väljendab kõige paremini (majandus)üksuse maksimaalset kahjumiriski jätkuvast seotusest finantsvaradega, mille kajastamine on lõpetatud, ja teave, mis näitab, kuidas maksimaalne kahjumirisk kindlaks määratakse; |
| --- | --- |

c)

summa, mis väljendab kõige paremini (majandus)üksuse maksimaalset kahjumiriski jätkuvast seotusest finantsvaradega, mille kajastamine on lõpetatud, ja teave, mis näitab, kuidas maksimaalne kahjumirisk kindlaks määratakse;

| d) | diskonteerimata raha väljamaksed, mida nõutakse või võidakse nõuda, et osta tagasi finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud (nt optsioonilepingu kohane täitmishind), või muud saajale üleantavate varadega seoses makstavad summad. Kui raha väljamakse on muutuv, siis peaks avalikustatud summa põhinema igal aruandekuupäeval valitsenud tingimustel; |
| --- | --- |

d)

diskonteerimata raha väljamaksed, mida nõutakse või võidakse nõuda, et osta tagasi finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud (nt optsioonilepingu kohane täitmishind), või muud saajale üleantavate varadega seoses makstavad summad. Kui raha väljamakse on muutuv, siis peaks avalikustatud summa põhinema igal aruandekuupäeval valitsenud tingimustel;

| e) | selliste diskonteerimata raha väljamaksete, mida nõutakse või võidakse nõuda, et osta tagasi finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud, või muude saajale üleantud varadega seoses makstavate summade lunastustähtaja analüüs, kajastades (majandus)üksuse jätkuva seotuse järelejäänud lepingulisi lunastustähtaegu; |
| --- | --- |

e)

selliste diskonteerimata raha väljamaksete, mida nõutakse või võidakse nõuda, et osta tagasi finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud, või muude saajale üleantud varadega seoses makstavate summade lunastustähtaja analüüs, kajastades (majandus)üksuse jätkuva seotuse järelejäänud lepingulisi lunastustähtaegu;

| f) | kvalitatiivne teave, mis selgitab ja toetab punktides a–e nõutud avalikustatavat kvantitatiivset teavet. |
| --- | --- |

f)

kvalitatiivne teave, mis selgitab ja toetab punktides a–e nõutud avalikustatavat kvantitatiivset teavet.

| 42F | (Majandus)üksus võib paragrahvis 42E nõutud teabe teatava vara puhul kokku liita, kui (majandus)üksusel on selles finantsvaras, mille kajastamine on lõpetatud, mitut liiki jätkuv seotus, ja kajastada seda jätkuva seotuse ühe liigi all. |
| --- | --- |

42F

(Majandus)üksus võib paragrahvis 42E nõutud teabe teatava vara puhul kokku liita, kui (majandus)üksusel on selles finantsvaras, mille kajastamine on lõpetatud, mitut liiki jätkuv seotus, ja kajastada seda jätkuva seotuse ühe liigi all.

| 42G | Lisaks avalikustab (majandus)üksus jätkuva seotuse iga liigi kohta järgmise teabe:






  a) | kasum või kahjum, mida kajastati varade üleandmise kuupäeval; |
| --- | --- | --- |

42G

Lisaks avalikustab (majandus)üksus jätkuva seotuse iga liigi kohta järgmise teabe:

a)

kasum või kahjum, mida kajastati varade üleandmise kuupäeval;

| b) | tulud ja kulud, mida kajastati nii aruandeperioodil kui ka kumulatiivselt seoses (majandus)üksuse jätkuva seotusega finantsvaradega, mille kajastamine on lõpetatud (nt tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutused); |
| --- | --- |

b)

tulud ja kulud, mida kajastati nii aruandeperioodil kui ka kumulatiivselt seoses (majandus)üksuse jätkuva seotusega finantsvaradega, mille kajastamine on lõpetatud (nt tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutused);

| c) | kui üleandmisest (mis vastab kajastamise lõpetamise kriteeriumitele) aruandeperioodil saadud tasude kogusumma ei jaotu ühtlaselt kogu aruandeperioodile (nt kui oluline osa üleandmise käigus saadud kogusummast makstakse aruandeperioodi viimastel päevadel):






  i) | kui suurim üleandmine toimus teatud aruandeperioodi etapis (nt viie viimase päeva jooksul enne aruandeperioodi lõppu), |
| --- | --- | --- |

c)

kui üleandmisest (mis vastab kajastamise lõpetamise kriteeriumitele) aruandeperioodil saadud tasude kogusumma ei jaotu ühtlaselt kogu aruandeperioodile (nt kui oluline osa üleandmise käigus saadud kogusummast makstakse aruandeperioodi viimastel päevadel):

i)

kui suurim üleandmine toimus teatud aruandeperioodi etapis (nt viie viimase päeva jooksul enne aruandeperioodi lõppu),

| ii) | summa (nt seotud kasumid või kahjumid), mida kajastati seoses üleandmisega aruandeperioodi selles etapis, ja |
| --- | --- |

ii)

summa (nt seotud kasumid või kahjumid), mida kajastati seoses üleandmisega aruandeperioodi selles etapis, ja

| iii) | üleandmisest saadava tasu kogusumma aruandeperioodi selles etapis. |
| --- | --- |

iii)

üleandmisest saadava tasu kogusumma aruandeperioodi selles etapis.

(Majandusüksus) esitab selle teabe iga perioodi suhtes, mille kohta esitatakse koondkasumiaruanne.

Lisateave

| 42H | (Majandus)üksus avalikustab lisateabe, mida ta peab vajalikuks paragrahvis 42B esitatud avalikustamise eesmärkide täitmiseks. |
| --- | --- |

42H

(Majandus)üksus avalikustab lisateabe, mida ta peab vajalikuks paragrahvis 42B esitatud avalikustamise eesmärkide täitmiseks.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEK

Lisatakse paragrahv 44M.

| 44M | Avalikustatav teave – finantsvarade üleandmine (IFRS 7 muudatused), välja antud oktoobris 2010, muutis kehtetuks paragrahvi 13 ja lisas paragrahvid 42A–42H ja B29–B39. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. juulil 2011 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab neid muudatusi varasemal kuupäeval, avalikustab ta selle asjaolu. (Majandus)üksus ei pea avalikustama nendes muudatustes nõutavat teavet mis tahes esitatud perioodi suhtes, mis algab enne nende muudatuste esmase rakendamise kuupäeva. |
| --- | --- |

44M

Avalikustatav teave – finantsvarade üleandmine (IFRS 7 muudatused), välja antud oktoobris 2010, muutis kehtetuks paragrahvi 13 ja lisas paragrahvid 42A–42H ja B29–B39. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. juulil 2011 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab neid muudatusi varasemal kuupäeval, avalikustab ta selle asjaolu. (Majandus)üksus ei pea avalikustama nendes muudatustes nõutavat teavet mis tahes esitatud perioodi suhtes, mis algab enne nende muudatuste esmase rakendamise kuupäeva.

Lisa B

Rakendusjuhised

Paragrahvi B28 järel lisatakse pealkirjad ja paragrahvid B29–B39.

KAJASTAMISE LÕPETAMINE (PARAGRAHVID 42C–42H)

Jätkuv seotus (paragrahv 42C)

| B29 | Jätkuvat seotust üleantud finantsvaraga hinnatakse paragrahvides 42E–42H esitatud avalikustamisnõuete täitmise eesmärgil aruandva (majandus)üksuse tasandil. Näiteks kui tütarettevõte annab finantsvara, millega tütarettevõtte emaettevõttel on jätkuv seotus, üle sõltumatule kolmandale isikule, ei võta tütarettevõte oma eraldiseisvates finantsaruannetes arvesse, kas emaettevõttel on jätkuv seotus üleantud finantsvaraga (st kui tütarettevõte on aruandev majandus(üksus)). Emaettevõte võtab siiski enda (või kontserni mõne muu liikme) jätkuvat seotust tütarettevõtte üleantud finantsvaraga arvesse oma konsolideeritud finantsaruannetes (st kui aruandev (majandus)üksus on kontsern) hindamisel, kas tal on jätkuv seotus üleantud varaga. |
| --- | --- |

B29

Jätkuvat seotust üleantud finantsvaraga hinnatakse paragrahvides 42E–42H esitatud avalikustamisnõuete täitmise eesmärgil aruandva (majandus)üksuse tasandil. Näiteks kui tütarettevõte annab finantsvara, millega tütarettevõtte emaettevõttel on jätkuv seotus, üle sõltumatule kolmandale isikule, ei võta tütarettevõte oma eraldiseisvates finantsaruannetes arvesse, kas emaettevõttel on jätkuv seotus üleantud finantsvaraga (st kui tütarettevõte on aruandev majandus(üksus)). Emaettevõte võtab siiski enda (või kontserni mõne muu liikme) jätkuvat seotust tütarettevõtte üleantud finantsvaraga arvesse oma konsolideeritud finantsaruannetes (st kui aruandev (majandus)üksus on kontsern) hindamisel, kas tal on jätkuv seotus üleantud varaga.

| B30 | (Majandus)üksusel puudub jätkuv seotus üleantud finantsvaraga siis, kui ta ei säilita üleandmise käigus üleantud finantsvara suhtes lepingulisi õigusi ega kohustusi ning ta ei omanda üleantud finantsvaraga seotud uusi lepingulisi õigusi ega kohustusi. (Majandus)üksusel puudub jätkuv seotus üleantud finantsvaraga siis, kui tal puudub nii osalus üleantud finantsvaraga seotud tulevaste tulemuste suhtes kui ka ükskõik, millistes tingimustes vastutus üleantud finantsvaraga seotud maksete sooritamise eest tulevikus. |
| --- | --- |

B30

(Majandus)üksusel puudub jätkuv seotus üleantud finantsvaraga siis, kui ta ei säilita üleandmise käigus üleantud finantsvara suhtes lepingulisi õigusi ega kohustusi ning ta ei omanda üleantud finantsvaraga seotud uusi lepingulisi õigusi ega kohustusi. (Majandus)üksusel puudub jätkuv seotus üleantud finantsvaraga siis, kui tal puudub nii osalus üleantud finantsvaraga seotud tulevaste tulemuste suhtes kui ka ükskõik, millistes tingimustes vastutus üleantud finantsvaraga seotud maksete sooritamise eest tulevikus.

| B31 | Jätkuv seotus üleantud finantsvaraga võib tuleneda üleandmise lepingus või vara saaja või kolmanda isikuga sõlmitud eraldi kokkuleppes sisalduvatest lepingulistest sätetest seoses üleandmisega. |
| --- | --- |

B31

Jätkuv seotus üleantud finantsvaraga võib tuleneda üleandmise lepingus või vara saaja või kolmanda isikuga sõlmitud eraldi kokkuleppes sisalduvatest lepingulistest sätetest seoses üleandmisega.

Üleantud finantsvarad, mille kajastamist täielikult ei lõpetata

| B32 | Paragrahvis 42D nõutakse teabe avalikustamist siis, kui osa või kõik üleantud finantsvaradest ei vasta kajastamise lõpetamise kriteeriumitele. Sellist avalikustatavat teavet nõutakse igal aruandekuupäeval, mil (majandus)üksus jätkab üleantud finantsvara kajastamist, olenemata üleandmise toimumise ajast. |
| --- | --- |

B32

Paragrahvis 42D nõutakse teabe avalikustamist siis, kui osa või kõik üleantud finantsvaradest ei vasta kajastamise lõpetamise kriteeriumitele. Sellist avalikustatavat teavet nõutakse igal aruandekuupäeval, mil (majandus)üksus jätkab üleantud finantsvara kajastamist, olenemata üleandmise toimumise ajast.

Jätkuva seotuse liigid (paragrahvid 42E–42H)

| B33 | Paragrahvides 42E–42H nõutakse kvalitatiivse ja kvantitatiivse teabe avalikustamist selliste finantsvarade jätkuva seotuse iga liigi kohta, mille kajastamine on lõpetatud. (Majandus)üksus koondab oma jätkuva seotuse liikidesse, mis iseloomustavad (majandus)üksuse riskile avatust. Näiteks võib (majandus)üksus koondada oma jätkuva seotuse finantsinstrumendi liikide (nt garantiid või ostuoptsioonid) või üleandmise liikide kaupa (nt nõuete faktooring, väärtpaberitesse vormistamine ja väärtpaberite laenamine). |
| --- | --- |

B33

Paragrahvides 42E–42H nõutakse kvalitatiivse ja kvantitatiivse teabe avalikustamist selliste finantsvarade jätkuva seotuse iga liigi kohta, mille kajastamine on lõpetatud. (Majandus)üksus koondab oma jätkuva seotuse liikidesse, mis iseloomustavad (majandus)üksuse riskile avatust. Näiteks võib (majandus)üksus koondada oma jätkuva seotuse finantsinstrumendi liikide (nt garantiid või ostuoptsioonid) või üleandmise liikide kaupa (nt nõuete faktooring, väärtpaberitesse vormistamine ja väärtpaberite laenamine).

Üleantud varade tagasiostmiseks tehtavate diskonteerimata raha väljamaksete lunastustähtaja analüüs (paragrahvi 42E punkt e)

| B34 | Paragrahvi 42E punktis e nõutakse (majandus)üksuselt selliste diskonteerimata raha väljamaksete, mida nõutakse või võidakse nõuda, et osta tagasi finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud, või muude üleantud varadega seoses saajale makstavate summade lunastustähtaja analüüsi avalikustamist, kajastades (majandus)üksuse jätkuva seotuse järelejäänud lepingulisi lunastustähtaegasid. See analüüs eristab rahavoogusid, mille maksmine on kohustuslik (nt forward-lepingud), rahavoogusid, mille maksmist võidakse (majandus)üksuselt nõuda (nt kirjutatud müügioptsioonid), ja rahavoogusid, mille maksmine on (majandus)üksuse otsustada (nt ostetud ostuoptsioonid). |
| --- | --- |

B34

Paragrahvi 42E punktis e nõutakse (majandus)üksuselt selliste diskonteerimata raha väljamaksete, mida nõutakse või võidakse nõuda, et osta tagasi finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud, või muude üleantud varadega seoses saajale makstavate summade lunastustähtaja analüüsi avalikustamist, kajastades (majandus)üksuse jätkuva seotuse järelejäänud lepingulisi lunastustähtaegasid. See analüüs eristab rahavoogusid, mille maksmine on kohustuslik (nt forward-lepingud), rahavoogusid, mille maksmist võidakse (majandus)üksuselt nõuda (nt kirjutatud müügioptsioonid), ja rahavoogusid, mille maksmine on (majandus)üksuse otsustada (nt ostetud ostuoptsioonid).

| B35 | (Majandus)üksus kasutab oma otsustusvõimet, et määrata kindlaks sobiv ajaliste jaotuste arv paragrahvis 42E punktis e nõutud lunastustähtaja analüüsi tarbeks. Näiteks võib (majandus)üksus otsustada, et sobilik on kasutada järgmisi lunastustähtaja ajalisi jaotusi:






  a) | kuni üks kuu; |
| --- | --- | --- |

B35

(Majandus)üksus kasutab oma otsustusvõimet, et määrata kindlaks sobiv ajaliste jaotuste arv paragrahvis 42E punktis e nõutud lunastustähtaja analüüsi tarbeks. Näiteks võib (majandus)üksus otsustada, et sobilik on kasutada järgmisi lunastustähtaja ajalisi jaotusi:

a)

kuni üks kuu;

| b) | üks kuni kolm kuud; |
| --- | --- |

b)

üks kuni kolm kuud;

| c) | kolm kuni kuus kuud; |
| --- | --- |

c)

kolm kuni kuus kuud;

| d) | kuus kuud kuni üks aasta; |
| --- | --- |

d)

kuus kuud kuni üks aasta;

| e) | üks kuni kolm aastat; |
| --- | --- |

e)

üks kuni kolm aastat;

| f) | kolm kuni viis aastat ja |
| --- | --- |

f)

kolm kuni viis aastat ja

| g) | enam kui viis aastat. |
| --- | --- |

g)

enam kui viis aastat.

| B36 | Kui võimalikke lunastustähtaegu on enam kui üks, kajastatakse rahavoogusid varasema kuupäeva alusel, millal (majandus)üksuselt võidakse tasumist nõuda või millal tal lubatakse seda teha. |
| --- | --- |

B36

Kui võimalikke lunastustähtaegu on enam kui üks, kajastatakse rahavoogusid varasema kuupäeva alusel, millal (majandus)üksuselt võidakse tasumist nõuda või millal tal lubatakse seda teha.

Kvalitatiivne teave (paragrahvi 42E punkt f)

| B37 | Paragrahvis 42E punktis f nõutud kvalitatiivne teave hõlmab selliste finantsvarade kirjeldust, mille kajastamine on lõpetatud, ning nende varade üleandmise järgselt säilitatud jätkuva seotuse laadi ja eesmärgi kirjeldust. See sisaldab samuti selliste riskide kirjeldust, millele (majandus)üksus on avatud, kaasa arvatud järgmine teave:






  a) | kirjeldus, kuidas (majandus)üksus juhib riski, mis on iseloomulik tema jätkuvale seotusele finantsvaraga, mille kajastamine on lõpetatud; |
| --- | --- | --- |

B37

Paragrahvis 42E punktis f nõutud kvalitatiivne teave hõlmab selliste finantsvarade kirjeldust, mille kajastamine on lõpetatud, ning nende varade üleandmise järgselt säilitatud jätkuva seotuse laadi ja eesmärgi kirjeldust. See sisaldab samuti selliste riskide kirjeldust, millele (majandus)üksus on avatud, kaasa arvatud järgmine teave:

a)

kirjeldus, kuidas (majandus)üksus juhib riski, mis on iseloomulik tema jätkuvale seotusele finantsvaraga, mille kajastamine on lõpetatud;

| b) | kas (majandus)üksus peab kandma kahjumit enne teisi isikuid ja selliste teiste isikute, kelle huvid on madalamal astmel kui (majandus)üksuse osalus selles varas (st tema jätkuv seotus varaga), kantud kahjumite järjestus ning summad; |
| --- | --- |

b)

kas (majandus)üksus peab kandma kahjumit enne teisi isikuid ja selliste teiste isikute, kelle huvid on madalamal astmel kui (majandus)üksuse osalus selles varas (st tema jätkuv seotus varaga), kantud kahjumite järjestus ning summad;

| c) | finantstoetuse andmise või üleantud finantsvara tagasiostmise kohustustega seotud põhjuste kirjeldus. |
| --- | --- |

c)

finantstoetuse andmise või üleantud finantsvara tagasiostmise kohustustega seotud põhjuste kirjeldus.

Kasum või kahjum kajastamise lõpetamisest (paragrahvi 42G punkt a)

| B38 | Paragrahvi 42G punktis a nõutakse (majandus)üksuselt selliste finantsvarade kajastamise lõpetamisest saadud kasumi või kahjumi avalikustamist, millega (majandus)üksusel on jätkuv seotus. (Majandus)üksus avalikustab, kas kasum või kahjum tekkis kajastamise lõpetamisel seetõttu, et eelnevalt kajastatud vara komponentide (st osalus varas, mille kajastamine lõpetati, ja (majandus)üksuse säilitatud osalus) õiglased väärtused erinesid eelnevalt tervikuna kajastatud vara õiglasest väärtusest. Sellises olukorras avalikustab (majandus)üksus ka selle, kas õiglase väärtuse mõõtmisel kasutati olulisi sisendeid, mis ei põhinenud jälgitavatel turuandmetel, nagu on kirjeldatud paragrahvis 27A. |
| --- | --- |

B38

Paragrahvi 42G punktis a nõutakse (majandus)üksuselt selliste finantsvarade kajastamise lõpetamisest saadud kasumi või kahjumi avalikustamist, millega (majandus)üksusel on jätkuv seotus. (Majandus)üksus avalikustab, kas kasum või kahjum tekkis kajastamise lõpetamisel seetõttu, et eelnevalt kajastatud vara komponentide (st osalus varas, mille kajastamine lõpetati, ja (majandus)üksuse säilitatud osalus) õiglased väärtused erinesid eelnevalt tervikuna kajastatud vara õiglasest väärtusest. Sellises olukorras avalikustab (majandus)üksus ka selle, kas õiglase väärtuse mõõtmisel kasutati olulisi sisendeid, mis ei põhinenud jälgitavatel turuandmetel, nagu on kirjeldatud paragrahvis 27A.

Lisateave (paragrahv 42H)

| B39 | Paragrahvides 42D–42G nõutud avalikustatav teave ei pruugi olla piisav paragrahvis 42B esitatud avalikustamise eesmärkide täitmiseks. Kui see on nii, avalikustab (majandus)üksus lisateabe, mis on vajalik avalikustamise eesmärkide täitmiseks. (Majandus)üksus otsustab oma olukorda arvesse võttes, kui palju lisateavet ta peab esitama kasutajate teabevajaduste rahuldamiseks ja kui palju rõhku ta peab asetama lisateabe eri tahkudele. Tuleb leida tasakaal finantsaruannete kasutajate jaoks aruannetes ebavajalike üleliigsete üksikasjade esitamise ning liigsest üldistamisest tingitud teabe hägustamise vahel. |
| --- | --- |

B39

Paragrahvides 42D–42G nõutud avalikustatav teave ei pruugi olla piisav paragrahvis 42B esitatud avalikustamise eesmärkide täitmiseks. Kui see on nii, avalikustab (majandus)üksus lisateabe, mis on vajalik avalikustamise eesmärkide täitmiseks. (Majandus)üksus otsustab oma olukorda arvesse võttes, kui palju lisateavet ta peab esitama kasutajate teabevajaduste rahuldamiseks ja kui palju rõhku ta peab asetama lisateabe eri tahkudele. Tuleb leida tasakaal finantsaruannete kasutajate jaoks aruannetes ebavajalike üleliigsete üksikasjade esitamise ning liigsest üldistamisest tingitud teabe hägustamise vahel.

IFRS 1 MUUDATUS

IFRS 1 MUUDATUS

Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt

Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt

Lisatakse paragrahv 39F.

EFFECTIVE DATE

| 39F | Avalikustatav teave — finantsvarade üleandmine (IFRS 7 muudatused), välja antud oktoobris 2010, lisas paragrahvi E4. (Majandus)üksus rakendab nimetatud muudatust 1. juulil 2011 või hiljem algavate aruandeaastaste suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatust varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. Lisa E |
| --- | --- |

39F

Avalikustatav teave — finantsvarade üleandmine (IFRS 7 muudatused), välja antud oktoobris 2010, lisas paragrahvi E4. (Majandus)üksus rakendab nimetatud muudatust 1. juulil 2011 või hiljem algavate aruandeaastaste suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatust varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. Lisa E

Avalikustatav teave — finantsvarade üleandmine

Lisa E

Lühiajalised vabastused IFRSidest

Lisatakse paragrahv E4 ja joonealune märkus.

Avalikustatav teave finantsinstrumentide kohta

| E4 | Esmakordne kasutuselevõtja võib rakendada IFRS 7 paragrahvis 44M esitatud üleminekusätteid. (1) |
| --- | --- |

E4

Esmakordne kasutuselevõtja võib rakendada IFRS 7 paragrahvis 44M esitatud üleminekusätteid. (1)

---

(1)  Paragrahv E4 lisati oktoobris 2010 välja antud Avalikustatav teave — finantsvarade üleandmine (IFRS 7 muudatused) tulemusena. Selleks et vältida võimalikku tagantjärele tarkuse kasutamist ja tagada, et esmakordsed kasutuselevõtjad ei oleks ebasoodsamas olukorras võrreldes IFRSide praeguste kasutajatega, otsustas nõukogu, et esmakordsetel kasutuselevõtjatel lubatakse kasutada samu üleminekusätteid, mida on lubatud kasutada praegustel IFRSide kohaselt finantsaruannete koostajatel ja mis sisalduvad dokumendis Avalikustatav teave — finantsvarade üleandmine (IFRS 7 muudatused).

1

Avalikustatav teave — finantsvarade üleandmine

Avalikustatav teave — finantsvarade üleandmine

---

| 23.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1206/2011,

22. november 2011,

millega kehtestatakse õhusõidukite identifitseerimise nõuded seoses ühtse Euroopa taeva seirega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus) (1), eriti selle artikli 3 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon volitas Eurocontroli 10. märtsi 2004. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus) (2), artikli 8 lõike 1 alusel antud volitused töötada välja Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgus teostatava seire toimimist ja koostalitlusvõimet käsitlevad nõuded. Käesolev määrus põhineb kõnealuste volituste alusel 9. juulil 2010. aastal koostatud aruandel. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon volitas Eurocontroli 10. märtsi 2004. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus) (2), artikli 8 lõike 1 alusel antud volitused töötada välja Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgus teostatava seire toimimist ja koostalitlusvõimet käsitlevad nõuded. Käesolev määrus põhineb kõnealuste volituste alusel 9. juulil 2010. aastal koostatud aruandel.

| (2) | Enne lennuliiklusteenuse osutamist tuleb kooskõlas Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (edaspidi „ICAO”) menetluskorraga seiresüsteemi kaudu kindlaks määrata individuaalse õhusõiduki tunnus. |
| --- | --- |

(2)

Enne lennuliiklusteenuse osutamist tuleb kooskõlas Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (edaspidi „ICAO”) menetluskorraga seiresüsteemi kaudu kindlaks määrata individuaalse õhusõiduki tunnus.

| (3) | Sujuva toimimise eelduseks on see, et instrumentaallennureeglite kohaselt kogu ühtse Euroopa taeva üldises lennuliikluses osalevaid individuaalseid õhusõidukeid on võimalik üheselt ja katkematult identifitseerida. |
| --- | --- |

(3)

Sujuva toimimise eelduseks on see, et instrumentaallennureeglite kohaselt kogu ühtse Euroopa taeva üldises lennuliikluses osalevaid individuaalseid õhusõidukeid on võimalik üheselt ja katkematult identifitseerida.

| (4) | Praegu kasutatakse individuaalsete õhusõidukite identifitseerimiseks ICAO menetluskorra ja Euroopa piirkonna navigatsioonikava kohaselt määratud sekundaarradari transpondri kindlaid tunnuskoode (edaspidi „SSR-tunnuskoodid”). |
| --- | --- |

(4)

Praegu kasutatakse individuaalsete õhusõidukite identifitseerimiseks ICAO menetluskorra ja Euroopa piirkonna navigatsioonikava kohaselt määratud sekundaarradari transpondri kindlaid tunnuskoode (edaspidi „SSR-tunnuskoodid”).

| (5) | Seoses lennuliikluse tihenemisega viimase kümnendi jooksul napib tipptundidel pidevalt vabu kindlaid SSR-tunnuskoode ning seega ei suudeta praegu tagada individuaalsete õhusõidukite identifitseerimist Euroopa õhuruumis. |
| --- | --- |

(5)

Seoses lennuliikluse tihenemisega viimase kümnendi jooksul napib tipptundidel pidevalt vabu kindlaid SSR-tunnuskoode ning seega ei suudeta praegu tagada individuaalsete õhusõidukite identifitseerimist Euroopa õhuruumis.

| (6) | Selleks et vähendada individuaalsete õhusõidukite identifitseerimiseks kasutatavate kindlate SSR-tunnuskoodide kogunõudlust, tuleks Euroopa taevaga piiritletud õhuruumiosas ühtselt ära kasutada esialgset operatiivvõimet identifitseerida õhusõidukeid allasaadetud õhusõidukitunnuse kaudu. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et vähendada individuaalsete õhusõidukite identifitseerimiseks kasutatavate kindlate SSR-tunnuskoodide kogunõudlust, tuleks Euroopa taevaga piiritletud õhuruumiosas ühtselt ära kasutada esialgset operatiivvõimet identifitseerida õhusõidukeid allasaadetud õhusõidukitunnuse kaudu.

| (7) | Kindlate SSR-tunnuskoodide optimaalse kasutatavuse tagamiseks peaksid aeronavigatsiooniteenuse osutajad, kellel puudub võimalus identifitseerida õhusõidukeid allasaadetud õhusõidukitunnuse abil, võtma kasutusele SSR-koodide täiustatud ja ühtlustatud automaatse määramissüsteemi. |
| --- | --- |

(7)

Kindlate SSR-tunnuskoodide optimaalse kasutatavuse tagamiseks peaksid aeronavigatsiooniteenuse osutajad, kellel puudub võimalus identifitseerida õhusõidukeid allasaadetud õhusõidukitunnuse abil, võtma kasutusele SSR-koodide täiustatud ja ühtlustatud automaatse määramissüsteemi.

| (8) | Selleks et tagada instrumentaallennureeglite alusel toimuvas üldises lennuliikluses osalevate õhusõidukite identifitseerimiseks piisav hulk kindlaid SSR-tunnuskoode, tuleks kogu ühtses Euroopa taevas üle minna õhusõidukite identifitseerimisele allasaadetud õhusõidukitunnuse abil. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tagada instrumentaallennureeglite alusel toimuvas üldises lennuliikluses osalevate õhusõidukite identifitseerimiseks piisav hulk kindlaid SSR-tunnuskoode, tuleks kogu ühtses Euroopa taevas üle minna õhusõidukite identifitseerimisele allasaadetud õhusõidukitunnuse abil.

| (9) | Kindlate SSR-tunnuskoodide vajaduse vähenemine allasaadetud õhusõidukitunnuse kasutamisel saavutatakse nii, kui integreeritud esmane lennuplaanide töötlemise süsteem suudab identifitseerida kokkulepitud märguandekoodi määramise nõuetele vastavaid lende, ning aeronavigatsiooniteenuse osutajatest, kes määravad kokkulepitud märguandekoode sellistele lendudele, olles eelnevalt identifitseerinud õhusõiduki allasaadetud õhusõidukitunnuse abil. |
| --- | --- |

(9)

Kindlate SSR-tunnuskoodide vajaduse vähenemine allasaadetud õhusõidukitunnuse kasutamisel saavutatakse nii, kui integreeritud esmane lennuplaanide töötlemise süsteem suudab identifitseerida kokkulepitud märguandekoodi määramise nõuetele vastavaid lende, ning aeronavigatsiooniteenuse osutajatest, kes määravad kokkulepitud märguandekoode sellistele lendudele, olles eelnevalt identifitseerinud õhusõiduki allasaadetud õhusõidukitunnuse abil.

| (10) | Allasaadetud õhusõidukitunnust saab üksnes kasutada identifitseerimaks individuaalseid õhusõidukeid, kui aeronavigatsiooniteenuse osutajad kasutavad asjakohaseid seireseadmeid, seireandmete töötlemise ja edastamise süsteeme, lennuandmete töötlemise süsteeme, õhk-maa-sidet ja maapealset sidet, lennujuhi kuvari funktsioone, ja näevad ette menetluskorra ja töötajate koolitamise. |
| --- | --- |

(10)

Allasaadetud õhusõidukitunnust saab üksnes kasutada identifitseerimaks individuaalseid õhusõidukeid, kui aeronavigatsiooniteenuse osutajad kasutavad asjakohaseid seireseadmeid, seireandmete töötlemise ja edastamise süsteeme, lennuandmete töötlemise süsteeme, õhk-maa-sidet ja maapealset sidet, lennujuhi kuvari funktsioone, ja näevad ette menetluskorra ja töötajate koolitamise.

| (11) | See, mil määral aeronavigatsiooniteenuse osutajad suudavad tegelikult kasutada võimalust identifitseerida õhusõidukeid allasaadetud õhusõidukitunnuse abil ning vähendada nõudlust kindlate SSR-tunnuskoodide järele, sõltub allasaadetud õhusõidukitunnuse abil identifitseeritava õhusõiduki varustusest, sellest, kui mil määral katavad sellist identifitseerimisvõimalust pakkuvad seiresüsteemid kõnealuste õhusõidukite marsruudi, ning ka üldisest nõudest tagada õhusõidukite tõhus ja ohutu käitamine. |
| --- | --- |

(11)

See, mil määral aeronavigatsiooniteenuse osutajad suudavad tegelikult kasutada võimalust identifitseerida õhusõidukeid allasaadetud õhusõidukitunnuse abil ning vähendada nõudlust kindlate SSR-tunnuskoodide järele, sõltub allasaadetud õhusõidukitunnuse abil identifitseeritava õhusõiduki varustusest, sellest, kui mil määral katavad sellist identifitseerimisvõimalust pakkuvad seiresüsteemid kõnealuste õhusõidukite marsruudi, ning ka üldisest nõudest tagada õhusõidukite tõhus ja ohutu käitamine.

| (12) | Selleks et vältida võimalikke vigu õhusõidukite identifitseerimisel, tuleks välja töötada hoiatussüsteem, mille abil lennujuhte teavitatakse juhtudest, mil rohkem kui ühele õhusõidukile on kogemata määratud üks ja sama SSR-tunnuskood. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et vältida võimalikke vigu õhusõidukite identifitseerimisel, tuleks välja töötada hoiatussüsteem, mille abil lennujuhte teavitatakse juhtudest, mil rohkem kui ühele õhusõidukile on kogemata määratud üks ja sama SSR-tunnuskood.

| (13) | Koostalitlusvõime ja sujuva toimimise saavutamisel on määrav tegur konkreetsete menetluste ühetaoline kohaldamine ühtse Euroopa taeva õhuruumis. |
| --- | --- |

(13)

Koostalitlusvõime ja sujuva toimimise saavutamisel on määrav tegur konkreetsete menetluste ühetaoline kohaldamine ühtse Euroopa taeva õhuruumis.

| (14) | Liikmesriigid peavad kõik käesoleva määruse rakendamisest tulenevad vahendite ja teenustega seotud muudatused lisama ICAO Euroopa piirkonna navigatsioonikavale, kasutades selleks tavapärast muutmismenetlust. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriigid peavad kõik käesoleva määruse rakendamisest tulenevad vahendite ja teenustega seotud muudatused lisama ICAO Euroopa piirkonna navigatsioonikavale, kasutades selleks tavapärast muutmismenetlust.

| (15) | Käesolev määrus ei hõlma sõjalisi operatsioone ega õppusi, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 1 lõikes 2. |
| --- | --- |

(15)

Käesolev määrus ei hõlma sõjalisi operatsioone ega õppusi, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 1 lõikes 2.

| (16) | Praeguste ohutustasemete säilitamiseks või tõstmiseks tuleks liikmesriikidelt nõuda selle tagamist, et asjaomased isikud teostavad ohutustaseme hindamise, mis muu hulgas hõlmab ohtude tuvastamist ning riskide hindamist ja vähendamist. Selleks et ühtlustatult rakendada neid protsesse käesoleva määrusega hõlmatud süsteemide suhtes, tuleb kindlaks määrata kõigi koostalitlusvõime- ja toimivusnõuetega seotud konkreetsed ohutusnõuded. |
| --- | --- |

(16)

Praeguste ohutustasemete säilitamiseks või tõstmiseks tuleks liikmesriikidelt nõuda selle tagamist, et asjaomased isikud teostavad ohutustaseme hindamise, mis muu hulgas hõlmab ohtude tuvastamist ning riskide hindamist ja vähendamist. Selleks et ühtlustatult rakendada neid protsesse käesoleva määrusega hõlmatud süsteemide suhtes, tuleb kindlaks määrata kõigi koostalitlusvõime- ja toimivusnõuetega seotud konkreetsed ohutusnõuded.

| (17) | Määruse (EÜ) nr 552/2004 kohaselt peaksid koostalitlusvõimet käsitlevad rakenduseeskirjad kirjeldama konkreetseid vastavushindamismenetlusi, mida kasutatakse komponentide vastavuse või nende kasutuskõlblikkuse hindamiseks ning süsteemide kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(17)

Määruse (EÜ) nr 552/2004 kohaselt peaksid koostalitlusvõimet käsitlevad rakenduseeskirjad kirjeldama konkreetseid vastavushindamismenetlusi, mida kasutatakse komponentide vastavuse või nende kasutuskõlblikkuse hindamiseks ning süsteemide kontrollimiseks.

| (18) | Kui lennuliiklusteenuseid osutatakse eelkõige üldises lennuliikluses sõjaväe järelevalve all osalevatele õhusõidukile, võivad hankepiirangud käesoleva määruse järgimist takistada. |
| --- | --- |

(18)

Kui lennuliiklusteenuseid osutatakse eelkõige üldises lennuliikluses sõjaväe järelevalve all osalevatele õhusõidukile, võivad hankepiirangud käesoleva määruse järgimist takistada.

| (19) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses kehtestatakse seireinfo pakkumise süsteemide, süsteemi komponentide ja nendega seotud menetluste suhtes kohaldatavad nõuded, et tagada individuaalsete õhusõidukite ühene ja katkematu identifitseerimine Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu piires.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse selliste seireahelate suhtes, mis koosnevad järgmisest:

| a) | õhusõiduki pardal asuvad seiresüsteemi komponendid ja nendega seotud menetlused; |
| --- | --- |

a)

õhusõiduki pardal asuvad seiresüsteemi komponendid ja nendega seotud menetlused;

| b) | maapealsed seiresüsteemid, süsteemi komponendid ja nendega seotud menetlused; |
| --- | --- |

b)

maapealsed seiresüsteemid, süsteemi komponendid ja nendega seotud menetlused;

| c) | lennuliiklusteenuste süsteemid ja menetlused, eelkõige lennuandmete töötlemise süsteemid, seireandmete töötlemise süsteemid ja nende süsteemide kasutajaliidesed; |
| --- | --- |

c)

lennuliiklusteenuste süsteemid ja menetlused, eelkõige lennuandmete töötlemise süsteemid, seireandmete töötlemise süsteemid ja nende süsteemide kasutajaliidesed;

| d) | maapealsed sidesüsteemid ja õhk-maa-sidesüsteemid, nende komponendid ja seireandmete edastamisega seotud menetlused. |
| --- | --- |

d)

maapealsed sidesüsteemid ja õhk-maa-sidesüsteemid, nende komponendid ja seireandmete edastamisega seotud menetlused.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse kõikide instrumentaallennureeglite kohaselt üldises lennuliikluses osalevate lendude suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 551/2004 (3) artikli 1 lõikes 3 kindlaksmääratud õhuruumis.

Artikkel 3

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 2 sätestatud mõisteid.

Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   õhusõidukitunnus– tähtede või numbrite rühm või nende kombinatsioon, mis on identne õhusõiduki kutsungiga või millest tuletatakse õhusõiduki kutsung, mida kasutatakse õhk-maa-raadiosides ja õhusõidukitunnusena lennuliiklusteeninduse maapealses sides;

2)   SSR-tunnuskood– üks 4 096 sekundaarradari tunnuskoodist, mida saab edastada lennuki pardal asuva seiresüsteemi komponentide kaudu;

3)   kindel SSR-tunnuskood– neljast numbrist koosnev sekundaarradari tunnuskood, mille viimased kaks numbrit ei ole 00;

4)   allasaadetud õhusõidukitunnus– õhusõidukitunnus, mis edastatakse õhusõiduki pardal asuvate seiresüsteemi komponentide kaudu õhk-maa-sidekanali abil;

5)   märguandekood– erieesmärgil määratud individuaalne SSR-tunnuskood;

6)   ülelend– lend, mis siseneb piiritletud õhuruumi külgnevast sektorist, läbib asjaomase piiritletud õhuruumi ning väljub asjaomasest piiritletud õhuruumist väljaspool asuvasse külgnevasse sektorisse;

7)   saabuv lend– lend, mis siseneb piiritletud õhuruumi külgnevast sektorist, läbib asjaomase piiritletud õhuruumi ning maandub asjaomases piiritletud õhuruumis asuvas sihtpunktis;

8)   väljuv lend– lend, mis algab piiritletud õhuruumis asuvalt lennuväljalt, läbib asjaomase piiritletud õhuruumi ning kas maandub piiritletud õhuruumis asuval lennuväljal või väljub asjaomasest piiritletud õhuruumist väljaspool asuvasse külgnevasse sektorisse;

9)   käitaja– õhusõidukite käitamisega tegelev või kõnealust teenust pakkuv isik, organisatsioon või ettevõtja;

10)   koodiloetelu– dokument, milles on kindlaks määratud liikmesriikide vahel jagatud SSR-tunnuskoodid ja lennuliiklusteenindusüksused, mille liikmesriigid on heaks kiitnud ning mis on avaldatud ICAO Euroopa piirkonna navigatsioonikavas;

11)   koostoimiv seireahel– seireahel, kus seireandmeelementide kindlaksmääramiseks kasutatakse nii maapealseid kui ka õhusõiduki pardal asuvaid seiresüsteemi komponente;

12)   integreeritud esmane lennuplaanide töötlemise süsteem– Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrku kuuluv süsteem, mille kaudu osutatakse keskse lennuplaanide töötlemise ja levitamise teenuseid lennuplaanide vastuvõtmiseks, valideerimiseks ja levitamiseks käesoleva määrusega hõlmatud õhuruumis.

Artikkel 4

Toimivusnõuded

1.   Liikmesriigid, kes vastutavad lennuliiklusteenuse osutamise eest I lisas piiritletud õhuruumis, tagavad individuaalsete õhusõidukite identifitseerimise allasaadetud õhusõidukitunnuse abil järgmises mahus:

| a) | vähemalt 50 % kõikidest konkreetse liikmesriigi piiritletud õhuruumis toimuvatest ülelendudest ning |
| --- | --- |

a)

vähemalt 50 % kõikidest konkreetse liikmesriigi piiritletud õhuruumis toimuvatest ülelendudest ning

| b) | vähemalt 50 % konkreetse liikmesriigi piiritletud õhuruumi saabuvate ja sealt väljuvate lendude kombineeritud koguarvust. |
| --- | --- |

b)

vähemalt 50 % konkreetse liikmesriigi piiritletud õhuruumi saabuvate ja sealt väljuvate lendude kombineeritud koguarvust.

2.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad tagavad, et hiljemalt 2. jaanuariks 2020 on koostoimiva seireahela kaudu võimalik individuaalseid õhusõidukeid identifitseerida allasaadetud õhusõidukitunnuse abil.

3.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad, kes kasutavad individuaalsete õhusõidukite identifitseerimiseks allasaadetud õhusõidukitunnust, tagavad kõikide II lisas sätestatud nõuete järgimise.

4.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad, kes kasutavad individuaalse õhusõiduki identifitseerimiseks kindlaid SSR-tunnuskoode väljaspool I lisas piiritletud õhuruumi, tagavad kõikide III lisas sätestatud nõuete järgimise.

5.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad tagavad järgmise:

| a) | artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemid võetakse kasutusele vastavalt vajadusele, et hõlbustada käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 sätestatud nõuete täitmist; |
| --- | --- |

a)

artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemid võetakse kasutusele vastavalt vajadusele, et hõlbustada käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 sätestatud nõuete täitmist;

| b) | artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemid või menetlused võetakse kasutusele vastavalt vajadusele, et teavitada lennujuhte, kui sama SSR-tunnuskood määratakse kogemata mitmele õhusõidukile. |
| --- | --- |

b)

artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemid või menetlused võetakse kasutusele vastavalt vajadusele, et teavitada lennujuhte, kui sama SSR-tunnuskood määratakse kogemata mitmele õhusõidukile.

6.   Liikmesriigid tagavad järgmist:

| a) | II lisa punktis 1 osutatud keskset lennuplaanide töötlemise ja levitamise teenuste süsteemi teavitatakse asjaomastest õhuruumiosadest, et hõlbustada käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 ning käesoleva lõike punktis b sätestatud nõuete täitmist; |
| --- | --- |

a)

II lisa punktis 1 osutatud keskset lennuplaanide töötlemise ja levitamise teenuste süsteemi teavitatakse asjaomastest õhuruumiosadest, et hõlbustada käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 ning käesoleva lõike punktis b sätestatud nõuete täitmist;

| b) | integreeritud esmane lennuplaanide töötlemise süsteem teavitab kõiki asjaomaseid aeronavigatsiooniteenuse osutajaid lendudest, mille puhul on võimalik kasutada punktis c osutatud märguandekoodi; |
| --- | --- |

b)

integreeritud esmane lennuplaanide töötlemise süsteem teavitab kõiki asjaomaseid aeronavigatsiooniteenuse osutajaid lendudest, mille puhul on võimalik kasutada punktis c osutatud märguandekoodi;

| c) | liikmesriigid lepivad kokku ühtse märguandekoodi, mis antakse ainult sellistele õhusõidukitele, mille identifitseerimiseks kasutatakse allasaadetud õhusõidukitunnust, ja kooskõlastavad selle kolmandate Euroopa riikidega. |
| --- | --- |

c)

liikmesriigid lepivad kokku ühtse märguandekoodi, mis antakse ainult sellistele õhusõidukitele, mille identifitseerimiseks kasutatakse allasaadetud õhusõidukitunnust, ja kooskõlastavad selle kolmandate Euroopa riikidega.

Artikkel 5

Ohutusnõuded

1.   Liikmesriigid tagavad, et enne artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud praeguse süsteemi mis tahes muutmist või uute süsteemide kasutuselevõtmist teostavad asjaomased isikud ohutustaseme hindamise, mis muu hulgas hõlmab nii ohtude tuvastamist kui ka riskide hindamist ja vähendamist.

2.   Lõikes 1 nimetatud hindamiste ajal arvestatakse IV lisas sätestatud ohutusnõudeid miinimumnõuetena.

Artikkel 6

Komponentide vastavus või kasutuskõlblikkus

Enne määruse (EÜ) nr 552/2004 artiklis 5 osutatud EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkusdeklaratsiooni väljaandmist hindavad käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 osutatud süsteemide komponentide tootjad või nende ELis asutatud volitatud esindajad asjaomaste komponentide vastavust või kasutuskõlblikkust kooskõlas V lisas sätestatud nõuetega.

Nõuetele vastavana käsitatakse ka neid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 (4) kohaseid komponentide vastavushindamise sertifitseerimise protsesse, mis sisaldavad tõendeid käesoleva määruse toimivus- ja ohutusnõuetele vastavuse kohta.

Artikkel 7

Süsteemide vastavustõendamine

1.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad, kes on võimelised tõendama või on tõendanud oma vastavust VI lisas sätestatud tingimustele, tõendavad artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemide vastavust VII lisa A osas sätestatud nõuetele.

2.   sellised Aeronavigatsiooniteenuse osutajad, kes ei ole suutelised tõendama oma vastavust VI lisas sätestatud tingimustele, sõlmivad allhankelepingu teavitatud asutusega, et korraldada artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemide vastavustõendamist. Vastavustõendamine toimub kooskõlas VII lisa B osas sätestatud nõuetega.

3.   Nõuetele vastavana käsitatakse ka neid määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaseid süsteemide vastavustõendamise sertifitseerimise protsesse, mis sisaldavad tõendeid käesolevas määruse toimivus- ja ohutusnõuetele vastavuse kohta.

Artikkel 8

Lisanõuded aeronavigatsiooniteenuse osutajatele

1.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad tagavad, et kõik asjaomased töötajad on piisavalt teadlikud käesolevas määruses sätestatud nõuetest ning et nad on läbinud oma tööülesannete täitmiseks vajaliku koolituse.

2.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad:

| a) | koostavad ja säilitavad lennutegevuse käsiraamatuid, mis sisaldavad vajalikke juhiseid ja teavet, et võimaldada kõigil asjaomastel töötajatel kohaldada käesolevat määrust; |
| --- | --- |

a)

koostavad ja säilitavad lennutegevuse käsiraamatuid, mis sisaldavad vajalikke juhiseid ja teavet, et võimaldada kõigil asjaomastel töötajatel kohaldada käesolevat määrust;

| b) | tagavad, et punktis a osutatud juhendid on kättesaadavad ja ajakohastatud ning et neid ajakohastatakse ja levitatakse vastavalt asjakohastele kvaliteedi- ning dokumendihalduse nõuetele; |
| --- | --- |

b)

tagavad, et punktis a osutatud juhendid on kättesaadavad ja ajakohastatud ning et neid ajakohastatakse ja levitatakse vastavalt asjakohastele kvaliteedi- ning dokumendihalduse nõuetele;

| c) | tagavad, et töömeetodid ja -kord vastavad käesolevale määrusele. |
| --- | --- |

c)

tagavad, et töömeetodid ja -kord vastavad käesolevale määrusele.

Artikkel 9

Lisanõuded käitajatele

1.   Käitajad võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et õhusõiduki pardal seireseadmeid käitavad ja hooldavad töötajad on teadlikud käesoleva määruse asjakohastest sätetest, et nad on läbinud oma tööülesannete täitmiseks vajaliku koolituse ning et juhised seireseadmete kasutamise kohta on õhusõiduki kabiinis kättesaadavad.

2.   Käitajad võtavad vajalikud meetmed, et tagada allasaadetud õhusõidukitunnuse olemasolu õhusõidukis, kui selle järgi tekib vajadus artikli 4 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tegevuse käigus.

3.   Käitajad tagavad et lõikes 4 osutatud allasaadetud õhusõidukitunnus kinnitatakse lennuplaani (millele on osutatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1033/2006 (5) lisa punktis 2) punkti 7 „õhusõidukitunnus” kohaselt.

4.   Selliste õhusõidukite käitajad, kellel on võimalik lõikes 2 osutatud allasaadetud õhusõidukitunnust õhus olles muuta, tagavad, et kõnealust tunnust lennu jooksul ei muudeta, v.a juhul, kui seda nõuab aeronavigatsiooniteenuse osutaja.

Artikkel 10

Täiendavad nõuded liikmesriikidele

Liikmesriigid tagavad käesoleva määruse järgimise, sealhulgas asjakohase teabe avaldamise liikmesriigi aeronavigatsioonilise teabe kogumikus.

Artikkel 11

Erandid

1.   Lähenemisaladega seotud erijuhtudel, kui lennuliiklusteenuseid osutavad sõjaväeüksused või kui lennuliiklusteenuseid osutatakse sõjaväe kontrolli all ning kui hankepiirangud takistavad artikli 4 lõike 2 järgimist, teatavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2017 kuupäeva, mil alustatakse allasaadetud õhusõidukitunnuse abil identifitseerimist käsitlevate nõuete järgimist, mida tuleb teha hiljemalt 2. jaanuaril 2025.

2.   Pärast võrgustiku haldusasutusega konsulteerimist ja mitte hiljem kui 31. detsembril 2018 võib komisjon vaadata läbi lõike 1 kohaselt teatatud erandid, mis võivad oluliselt mõjutada Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrku.

Artikkel 12

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 9. veebruarist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. november 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 26.

1

(2)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.

3

(4)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

4

(5)  ELT L 186, 7.7.2006, lk 46.

5

---

I LISA

Artikli 4 lõikes 1 ja artikli 4 lõikes 4 osutatud õhuruum

Artikli 4 lõikes 1 ja artikli 4 lõikes 4 osutatud õhuruum hõlmab järgmisi lennuinfopiirkondi (FIR) ja ülemisi lennuinfopiirkondi (UIR):

| 1) | Viini lennuinfopiirkond; |
| --- | --- |

1)

Viini lennuinfopiirkond;

| 2) | Praha lennuinfopiirkond; |
| --- | --- |

2)

Praha lennuinfopiirkond;

| 3) | Brüsseli lennuinfopiirkond ja ülemine lennuinfopiirkond; |
| --- | --- |

3)

Brüsseli lennuinfopiirkond ja ülemine lennuinfopiirkond;

| 4) | Bordeaux, Bresti, Marseille, Pariisi ja Reimsi lennuinfopiirkond ning Prantsusmaa ülemine lennuinfopiirkond; |
| --- | --- |

4)

Bordeaux, Bresti, Marseille, Pariisi ja Reimsi lennuinfopiirkond ning Prantsusmaa ülemine lennuinfopiirkond;

| 5) | Bremeni, Langeni ja Müncheni lennuinfopiirkond ning Hannoveri ja Reini ülemine lennuinfopiirkond; |
| --- | --- |

5)

Bremeni, Langeni ja Müncheni lennuinfopiirkond ning Hannoveri ja Reini ülemine lennuinfopiirkond;

| 6) | Ateena lennuinfopiirkond ja Hellase ülemine lennuinfopiirkond; |
| --- | --- |

6)

Ateena lennuinfopiirkond ja Hellase ülemine lennuinfopiirkond;

| 7) | Budapesti lennuinfopiirkond; |
| --- | --- |

7)

Budapesti lennuinfopiirkond;

| 8) | Brindisi lennuinfopiirkond / ülemine lennuinfopiirkond, Milano lennuinfopiirkond / ülemine lennuinfopiirkond ja Rooma lennuinfopiirkond / ülemine lennuinfopiirkond; |
| --- | --- |

8)

Brindisi lennuinfopiirkond / ülemine lennuinfopiirkond, Milano lennuinfopiirkond / ülemine lennuinfopiirkond ja Rooma lennuinfopiirkond / ülemine lennuinfopiirkond;

| 9) | Amsterdami lennuinfopiirkond; |
| --- | --- |

9)

Amsterdami lennuinfopiirkond;

| 10) | Bukaresti lennuinfopiirkond. |
| --- | --- |

10)

Bukaresti lennuinfopiirkond.

---

II LISA

Artikli 4 lõikes 3 osutatud toimivusnõuded

| 1. | Keskset lennuplaanide töötlemise ja levitamise teenuste süsteemi teavitatakse õhuruumiosadest, kus individuaalsete õhusõidukite identifitseerimiseks kasutatakse allasaadetud õhusõidukitunnust, ning kõnealune teave registreeritakse integreeritud esmases lennuplaanide töötlemise süsteemis. |
| --- | --- |

1.

Keskset lennuplaanide töötlemise ja levitamise teenuste süsteemi teavitatakse õhuruumiosadest, kus individuaalsete õhusõidukite identifitseerimiseks kasutatakse allasaadetud õhusõidukitunnust, ning kõnealune teave registreeritakse integreeritud esmases lennuplaanide töötlemise süsteemis.

| 2. | Välja arvatud juhul, kui kohaldatakse üht punktis 3 sätestatud tingimustest, määratakse artikli 4 lõike 6 punkti c kohaselt kehtestatud märguandekood lahkuvale õhusõidukile või sellisele õhusõidukile, mille SSR-tunnuskoodi tuleb kooskõlas punktiga 6 muuta, kui järgmised tingimused on täidetud:






  a) | allasaadetud õhusõidukitunnus vastab asjaomase õhusõiduki kohta lennuplaanis tehtud vastavale märkele; |
| --- | --- | --- |

2.

Välja arvatud juhul, kui kohaldatakse üht punktis 3 sätestatud tingimustest, määratakse artikli 4 lõike 6 punkti c kohaselt kehtestatud märguandekood lahkuvale õhusõidukile või sellisele õhusõidukile, mille SSR-tunnuskoodi tuleb kooskõlas punktiga 6 muuta, kui järgmised tingimused on täidetud:

a)

allasaadetud õhusõidukitunnus vastab asjaomase õhusõiduki kohta lennuplaanis tehtud vastavale märkele;

| b) | integreeritud esmase lennuplaanide töötlemise süsteem on teatanud, et õhusõidukile on võimalik määrata märguandekood. |
| --- | --- |

b)

integreeritud esmase lennuplaanide töötlemise süsteem on teatanud, et õhusõidukile on võimalik määrata märguandekood.

| 3. | Märguandekoodi ei anta punktis 2 osutatud õhusõidukile juhul kui vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud:






  a) | aeronavigatsiooniteenuse osutaja on seoses maapealse seireseadme või -süsteemi planeerimata seisakuga rakendanud eriolukorra meetmeid, millega nähakse ette kindlate SSR-tunnuskoodide määramine; |
| --- | --- | --- |

3.

Märguandekoodi ei anta punktis 2 osutatud õhusõidukile juhul kui vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud:

a)

aeronavigatsiooniteenuse osutaja on seoses maapealse seireseadme või -süsteemi planeerimata seisakuga rakendanud eriolukorra meetmeid, millega nähakse ette kindlate SSR-tunnuskoodide määramine;

| b) | sõjaväe erakorraliste eriolukorra meetmete tõttu peab aeronavigatsiooniteenuse osutaja määrama kindlad SSR-tunnuskoodid; |
| --- | --- |

b)

sõjaväe erakorraliste eriolukorra meetmete tõttu peab aeronavigatsiooniteenuse osutaja määrama kindlad SSR-tunnuskoodid;

| c) | õhusõiduk, millele on võimalik määrata artikli 4 lõike 6 punkti c kohaselt kehtestatud märguandekood, lahkub punktis 1 osutatud õhuruumiosast või suunatakse sealt muul põhjusel välja. |
| --- | --- |

c)

õhusõiduk, millele on võimalik määrata artikli 4 lõike 6 punkti c kohaselt kehtestatud märguandekood, lahkub punktis 1 osutatud õhuruumiosast või suunatakse sealt muul põhjusel välja.

| 4. | Õhusõidukitele, millele ei määrata artikli 4 lõike 6 punkti c kohaselt kehtestatud märguandekoodi, määratakse SSR-tunnuskood, mis on kooskõlas liikmesriikide heaks kiidetud ja kolmandate Euroopa riikidega kooskõlastatud koodiloeteluga. |
| --- | --- |

4.

Õhusõidukitele, millele ei määrata artikli 4 lõike 6 punkti c kohaselt kehtestatud märguandekoodi, määratakse SSR-tunnuskood, mis on kooskõlas liikmesriikide heaks kiidetud ja kolmandate Euroopa riikidega kooskõlastatud koodiloeteluga.

| 5. | Pärast õhusõidukile SSR-tunnuskoodi määramist kontrollitakse esimesel võimalusel, kas piloodi sisestatud SSR-tunnuskood ühtib lennule määratud tunnuskoodiga. |
| --- | --- |

5.

Pärast õhusõidukile SSR-tunnuskoodi määramist kontrollitakse esimesel võimalusel, kas piloodi sisestatud SSR-tunnuskood ühtib lennule määratud tunnuskoodiga.

| 6. | Naaberriikide aeronavigatsiooniteenuse osutajate poolt üle antud õhusõidukitele määratud SSR-tunnuskoode kontrollitakse automaatselt, et selgitada välja, kas kõnealuse tunnuskoodi kasutamine on vastavuses liikmesriikide heaks kiidetud ning kolmandate Euroopa riikidega kooskõlastatud koodiloeteluga. |
| --- | --- |

6.

Naaberriikide aeronavigatsiooniteenuse osutajate poolt üle antud õhusõidukitele määratud SSR-tunnuskoode kontrollitakse automaatselt, et selgitada välja, kas kõnealuse tunnuskoodi kasutamine on vastavuses liikmesriikide heaks kiidetud ning kolmandate Euroopa riikidega kooskõlastatud koodiloeteluga.

| 7. | Selliste naaberriikide aeronavigatsiooniteenuse osutajatega, kes identifitseerivad individuaalseid õhusõidukeid kindlate SSR-tunnuskoodide kaudu, lepitakse kokku ametlik kord, mis hõlmab vähemalt järgmist:






  a) | kohustus anda naaberriigi aeronavigatsiooniteenuse osutajatele üle õhusõidukid, mille kontrollitud kindel SSR-tunnuskood on määratud vastavalt liikmesriikide heaks kiidetud ning kolmandate Euroopa riikidega kooskõlastatud koodiloetelule; |
| --- | --- | --- |

7.

Selliste naaberriikide aeronavigatsiooniteenuse osutajatega, kes identifitseerivad individuaalseid õhusõidukeid kindlate SSR-tunnuskoodide kaudu, lepitakse kokku ametlik kord, mis hõlmab vähemalt järgmist:

a)

kohustus anda naaberriigi aeronavigatsiooniteenuse osutajatele üle õhusõidukid, mille kontrollitud kindel SSR-tunnuskood on määratud vastavalt liikmesriikide heaks kiidetud ning kolmandate Euroopa riikidega kooskõlastatud koodiloetelule;

| b) | kohustus teavitada vastuvõtvaid lennuliiklusteenindusüksusi kõikidest õhusõiduki pardal asuvate seiresüsteemi komponentide töös tuvastatud kõrvalekalletest. |
| --- | --- |

b)

kohustus teavitada vastuvõtvaid lennuliiklusteenindusüksusi kõikidest õhusõiduki pardal asuvate seiresüsteemi komponentide töös tuvastatud kõrvalekalletest.

---

III LISA

Artikli 4 lõikes 4 osutatud toimivusnõuded

SSR-tunnuskoodide määramiseks kasutatavatel konkreetsetel süsteemidel peavad olema järgmised lennutehnilised võimalused:

| a) | SSR-tunnuskoodid määrataks õhusõidukile automaatselt, järgides liikmesriikide heaks kiidetud ja kolmandate Euroopa riikidega kooskõlastatud koodiloetelu; |
| --- | --- |

a)

SSR-tunnuskoodid määrataks õhusõidukile automaatselt, järgides liikmesriikide heaks kiidetud ja kolmandate Euroopa riikidega kooskõlastatud koodiloetelu;

| b) | Naaberriikide aeronavigatsiooniteenuse osutajate poolt üle antud õhusõidukitele määratud SSR-tunnuskoode kontrollitakse, et selgitada välja, kas kõnealuse tunnuskoodi kasutamine on vastavuses liikmesriikide heaks kiidetud ning kolmandate Euroopa riikidega kooskõlastatud koodiloeteluga; |
| --- | --- |

b)

Naaberriikide aeronavigatsiooniteenuse osutajate poolt üle antud õhusõidukitele määratud SSR-tunnuskoode kontrollitakse, et selgitada välja, kas kõnealuse tunnuskoodi kasutamine on vastavuses liikmesriikide heaks kiidetud ning kolmandate Euroopa riikidega kooskõlastatud koodiloeteluga;

| c) | SSR-tunnuskoodid liigitatakse eri kategooriatesse, et tunnuskoode oleks võimalik diferentseeritult määrata; |
| --- | --- |

c)

SSR-tunnuskoodid liigitatakse eri kategooriatesse, et tunnuskoode oleks võimalik diferentseeritult määrata;

| d) | punktis c osutatud eri kategooria SSR-tunnuskoodid määratakse vastavalt lendude suunale; |
| --- | --- |

d)

punktis c osutatud eri kategooria SSR-tunnuskoodid määratakse vastavalt lendude suunale;

| e) | Sama SSR-tunnuskoodi võib samaaegselt määrata mitmele lennule, kui neid käitatakse konfliktivabades suundades. |
| --- | --- |

e)

Sama SSR-tunnuskoodi võib samaaegselt määrata mitmele lennule, kui neid käitatakse konfliktivabades suundades.

---

IV LISA

Artiklis 5 osutatud nõuded

| 1. | Artikli 4 lõigetes 3 ja 4, artikli 4 lõike 5 punktis b ning artikli 4 lõikes 6 sätestatud toimivusnõuded. |
| --- | --- |

1.

Artikli 4 lõigetes 3 ja 4, artikli 4 lõike 5 punktis b ning artikli 4 lõikes 6 sätestatud toimivusnõuded.

| 2. | Artikli 9 lõigetes 1–4 sätestatud lisanõuded. |
| --- | --- |

2.

Artikli 9 lõigetes 1–4 sätestatud lisanõuded.

---

V LISA

Artikli 6 kohase komponentide vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamise nõuded

| 1. | Vastavustõendamine näitab komponentide vastavust käesoleva määruse alusel kohaldatavatele nõuetele või kasutuskõlblikkust ajal, kui need töötavad katsekeskkonnas. |
| --- | --- |

1.

Vastavustõendamine näitab komponentide vastavust käesoleva määruse alusel kohaldatavatele nõuetele või kasutuskõlblikkust ajal, kui need töötavad katsekeskkonnas.

| 2. | Vastavustõendamise menetlust juhib tootja, kes eelkõige:






  a) | määrab kindlaks asjakohase katsekeskkonna; |
| --- | --- | --- |

2.

Vastavustõendamise menetlust juhib tootja, kes eelkõige:

a)

määrab kindlaks asjakohase katsekeskkonna;

| b) | kontrollib, et katsekavas kirjeldatakse komponente katsekeskkonnas; |
| --- | --- |

b)

kontrollib, et katsekavas kirjeldatakse komponente katsekeskkonnas;

| c) | kontrollib, et katsekava hõlmaks kõiki kohaldatavaid nõudeid; |
| --- | --- |

c)

kontrollib, et katsekava hõlmaks kõiki kohaldatavaid nõudeid;

| d) | tagab tehnilise dokumentatsiooni ja testide kava järjepidevuse ja kvaliteedi; |
| --- | --- |

d)

tagab tehnilise dokumentatsiooni ja testide kava järjepidevuse ja kvaliteedi;

| e) | kavandab katsetamise korraldamise, personali, seadmed ja katseplatvormi konfiguratsiooni; |
| --- | --- |

e)

kavandab katsetamise korraldamise, personali, seadmed ja katseplatvormi konfiguratsiooni;

| f) | korraldab kontrollid ja testid kooskõlas katsekavaga; |
| --- | --- |

f)

korraldab kontrollid ja testid kooskõlas katsekavaga;

| g) | koostab aruande kontrollide ja testide tulemuste kohta. |
| --- | --- |

g)

koostab aruande kontrollide ja testide tulemuste kohta.

| 3. | Tootja tagab, et kõik artikli 6 kohased katsekeskkonda integreeritud komponendid vastavad käesoleva määruse nõuetele. |
| --- | --- |

3.

Tootja tagab, et kõik artikli 6 kohased katsekeskkonda integreeritud komponendid vastavad käesoleva määruse nõuetele.

| 4. | Vastavuse või kasutuskõlblikkuse tõendamise rahuldava lõpetamise korral koostab tootja omal vastutusel EÜ deklaratsiooni vastavuse või kasutuskõlblikkuse kohta, tuues eelkõige välja käesoleva määruse nõuded, millele komponent vastab, ja selle kasutamistingimused kooskõlas määruse (EÜ) nr 552/2004 III lisa punktiga 3. |
| --- | --- |

4.

Vastavuse või kasutuskõlblikkuse tõendamise rahuldava lõpetamise korral koostab tootja omal vastutusel EÜ deklaratsiooni vastavuse või kasutuskõlblikkuse kohta, tuues eelkõige välja käesoleva määruse nõuded, millele komponent vastab, ja selle kasutamistingimused kooskõlas määruse (EÜ) nr 552/2004 III lisa punktiga 3.

---

VI LISA

Artikli 7 lõigetes 1 ja 2 osutatud tingimused

| 1. | Aeronavigatsiooniteenuse osutajal peavad olema oma organisatsioonisisesed aruandemeetodid, millega tagatakse ja kinnitatakse erapooletust ja hindamise sõltumatust vastavustõendamise ajal. |
| --- | --- |

1.

Aeronavigatsiooniteenuse osutajal peavad olema oma organisatsioonisisesed aruandemeetodid, millega tagatakse ja kinnitatakse erapooletust ja hindamise sõltumatust vastavustõendamise ajal.

| 2. | Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamisse kaasatud personal teeb kontrolle maksimaalse võimaliku professionaalse usaldusväärsuse ja tehnilise pädevusega ning on vaba igasugusest otsustusvõimet või kontrollide tulemusi mõjutada võivast survest ja stiimulitest, eriti rahalistest stiimulitest eelkõige sellistelt isikutelt või isikute rühmadelt, keda kontrollide tulemused mõjutavad. |
| --- | --- |

2.

Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamisse kaasatud personal teeb kontrolle maksimaalse võimaliku professionaalse usaldusväärsuse ja tehnilise pädevusega ning on vaba igasugusest otsustusvõimet või kontrollide tulemusi mõjutada võivast survest ja stiimulitest, eriti rahalistest stiimulitest eelkõige sellistelt isikutelt või isikute rühmadelt, keda kontrollide tulemused mõjutavad.

| 3. | Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamisse kaasatud töötajatel on juurdepääs varustusele, mis võimaldab neil nõutavaid kontrolle nõuetekohaselt teostada. |
| --- | --- |

3.

Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamisse kaasatud töötajatel on juurdepääs varustusele, mis võimaldab neil nõutavaid kontrolle nõuetekohaselt teostada.

| 4. | Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamisse kaasatud töötajatel on usaldusväärne tehniline ja kutsealane väljaõpe, rahuldavad teadmised vastavustõendamistega seotud nõuete kohta, piisav kogemus selles valdkonnas ning oskus koostada vastavustõendamist tõendavaid deklaratsioone, dokumente ja aruandeid. |
| --- | --- |

4.

Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamisse kaasatud töötajatel on usaldusväärne tehniline ja kutsealane väljaõpe, rahuldavad teadmised vastavustõendamistega seotud nõuete kohta, piisav kogemus selles valdkonnas ning oskus koostada vastavustõendamist tõendavaid deklaratsioone, dokumente ja aruandeid.

| 5. | Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamisse kaasatud töötajad on võimelised tegema kontrolle erapooletult. Nende töötasu ei tohi sõltuda tehtud kontrollide arvust ega tulemustest. |
| --- | --- |

5.

Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamisse kaasatud töötajad on võimelised tegema kontrolle erapooletult. Nende töötasu ei tohi sõltuda tehtud kontrollide arvust ega tulemustest.

---

VII LISA

A   OSA

Artikli 7 lõike 1 kohase süsteemide vastavustõendamise nõuded

| 1. | Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisega näidatakse nende süsteemide vastavust käesoleva määruse koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõuetele süsteemide käitamise konteksti peegeldavas keskkonnas. |
| --- | --- |

1.

Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisega näidatakse nende süsteemide vastavust käesoleva määruse koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõuetele süsteemide käitamise konteksti peegeldavas keskkonnas.

| 2. | Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavust tõendatakse kooskõlas asjakohaste ja tunnustatud testimismeetoditega. |
| --- | --- |

2.

Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavust tõendatakse kooskõlas asjakohaste ja tunnustatud testimismeetoditega.

| 3. | Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemide vastavustõendamisel kasutatavatel testimisvahenditel peavad olema asjakohased funktsioonid. |
| --- | --- |

3.

Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemide vastavustõendamisel kasutatavatel testimisvahenditel peavad olema asjakohased funktsioonid.

| 4. | Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemide vastavustõendamisel koostatakse määruse (EÜ) nr 552/2004 IV lisa punkti 3 nõuete kohaselt tehniline toimik, mis sisaldab järgmisi osi:






  a) | rakendamise kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

4.

Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemide vastavustõendamisel koostatakse määruse (EÜ) nr 552/2004 IV lisa punkti 3 nõuete kohaselt tehniline toimik, mis sisaldab järgmisi osi:

a)

rakendamise kirjeldus;

| b) | aruanne kontrollide ja testide kohta enne süsteemi kasutuselevõtmist. |
| --- | --- |

b)

aruanne kontrollide ja testide kohta enne süsteemi kasutuselevõtmist.

| 5. | Aeronavigatsiooniteenuse osutaja juhib vastavustõendamist ja eelkõige:






  a) | määrab kindlaks sobiva operatsioonilise ja tehnilise katsekeskkonna, mis peegeldab operatsioonilist keskkonda; |
| --- | --- | --- |

5.

Aeronavigatsiooniteenuse osutaja juhib vastavustõendamist ja eelkõige:

a)

määrab kindlaks sobiva operatsioonilise ja tehnilise katsekeskkonna, mis peegeldab operatsioonilist keskkonda;

| b) | kontrollib, et testide kavas kirjeldataks artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide integreerimist operatsioonilisse ja tehnilisse katsekeskkonda; |
| --- | --- |

b)

kontrollib, et testide kavas kirjeldataks artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide integreerimist operatsioonilisse ja tehnilisse katsekeskkonda;

| c) | kontrollib, et katsekava hõlmaks täielikult käesoleva määruse kohaldatavad toimivus- ja ohutusnõuded; |
| --- | --- |

c)

kontrollib, et katsekava hõlmaks täielikult käesoleva määruse kohaldatavad toimivus- ja ohutusnõuded;

| d) | tagab tehnilise dokumentatsiooni ja testide kava järjepidevuse ja kvaliteedi; |
| --- | --- |

d)

tagab tehnilise dokumentatsiooni ja testide kava järjepidevuse ja kvaliteedi;

| e) | kavandab testimise korraldamise, personali, seadmed ja testimissüsteemi konfiguratsiooni; |
| --- | --- |

e)

kavandab testimise korraldamise, personali, seadmed ja testimissüsteemi konfiguratsiooni;

| f) | korraldab kontrollid ja testid kooskõlas katsekavaga; |
| --- | --- |

f)

korraldab kontrollid ja testid kooskõlas katsekavaga;

| g) | koostab aruande kontrollide ja testide tulemuste kohta. |
| --- | --- |

g)

koostab aruande kontrollide ja testide tulemuste kohta.

| 6. | Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et toimivas katsekeskkonnas käitatud, artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemid vastavad käesoleva määruse toimivus- ja ohutusnõuetele. |
| --- | --- |

6.

Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et toimivas katsekeskkonnas käitatud, artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemid vastavad käesoleva määruse toimivus- ja ohutusnõuetele.

| 7. | Vastavuse tõendamise rahuldava lõpetamise korral koostavad aeronavigatsiooniteenuse osutajad süsteemide kohta EÜ vastavusdeklaratsiooni ja esitavad selle koos tehnilise toimikuga määruse (EÜ) nr 552/2004 artikli 6 kohaselt riiklikule järelevalveasutusele. |
| --- | --- |

7.

Vastavuse tõendamise rahuldava lõpetamise korral koostavad aeronavigatsiooniteenuse osutajad süsteemide kohta EÜ vastavusdeklaratsiooni ja esitavad selle koos tehnilise toimikuga määruse (EÜ) nr 552/2004 artikli 6 kohaselt riiklikule järelevalveasutusele.

B   OSA

Artikli 7 lõike 2 kohase süsteemide vastavustõendamise nõuded

| 1. | Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisega näidatakse nende süsteemide vastavust käesoleva määruse toimivus- ja ohutusnõuetele süsteemide käitamise konteksti peegeldavas keskkonnas. |
| --- | --- |

1.

Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisega näidatakse nende süsteemide vastavust käesoleva määruse toimivus- ja ohutusnõuetele süsteemide käitamise konteksti peegeldavas keskkonnas.

| 2. | Artikli 2 lõike 1 puntides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavust tõendatakse kooskõlas asjakohaste ja tunnustatud testimismeetoditega. |
| --- | --- |

2.

Artikli 2 lõike 1 puntides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavust tõendatakse kooskõlas asjakohaste ja tunnustatud testimismeetoditega.

| 3. | Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisel kasutatavatel testimisvahenditel peavad olema asjakohased funktsioonid. |
| --- | --- |

3.

Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisel kasutatavatel testimisvahenditel peavad olema asjakohased funktsioonid.

| 4. | Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisel koostatakse määruse (EÜ) nr 552/2004 IV lisa punkti 3 nõuete kohaselt tehniline toimik, mis sisaldab järgmisi osi:






  a) | rakendamise kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

4.

Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisel koostatakse määruse (EÜ) nr 552/2004 IV lisa punkti 3 nõuete kohaselt tehniline toimik, mis sisaldab järgmisi osi:

a)

rakendamise kirjeldus;

| b) | aruanne kontrollide ja testide kohta enne süsteemi kasutuselevõtmist. |
| --- | --- |

b)

aruanne kontrollide ja testide kohta enne süsteemi kasutuselevõtmist.

| 5. | Aeronavigatsiooniteenuse osutaja määrab kindlaks sobiva operatsioonilise ja tehnilise katsekeskkonna, mis peegeldab operatsioonilist keskkonda, ning laseb teavitatud asutusel teha vastavustõendamise. |
| --- | --- |

5.

Aeronavigatsiooniteenuse osutaja määrab kindlaks sobiva operatsioonilise ja tehnilise katsekeskkonna, mis peegeldab operatsioonilist keskkonda, ning laseb teavitatud asutusel teha vastavustõendamise.

| 6. | Vastavustõendamist juhib teavitatud asutus, kes eelkõige:






  a) | kontrollib, et testide kavas kirjeldataks artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide integreerimist operatsioonilisse ja tehnilisse katsekeskkonda; |
| --- | --- | --- |

6.

Vastavustõendamist juhib teavitatud asutus, kes eelkõige:

a)

kontrollib, et testide kavas kirjeldataks artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide integreerimist operatsioonilisse ja tehnilisse katsekeskkonda;

| b) | kontrollib, et katsekava hõlmaks täielikult käesoleva määruse kohaldatavad toimivus- ja ohutusnõuded; |
| --- | --- |

b)

kontrollib, et katsekava hõlmaks täielikult käesoleva määruse kohaldatavad toimivus- ja ohutusnõuded;

| c) | tagab tehnilise dokumentatsiooni ja testide kava järjepidevuse ja kvaliteedi; |
| --- | --- |

c)

tagab tehnilise dokumentatsiooni ja testide kava järjepidevuse ja kvaliteedi;

| d) | kavandab testimise korraldamise, personali, seadmed ja testimissüsteemi konfiguratsiooni; |
| --- | --- |

d)

kavandab testimise korraldamise, personali, seadmed ja testimissüsteemi konfiguratsiooni;

| e) | korraldab kontrollid ja testid kooskõlas katsekavaga; |
| --- | --- |

e)

korraldab kontrollid ja testid kooskõlas katsekavaga;

| f) | koostab aruande kontrollide ja testide tulemuste kohta. |
| --- | --- |

f)

koostab aruande kontrollide ja testide tulemuste kohta.

| 7. | Teavitatud asutus peab tagama, et toimivas katsekeskkonnas käitatud, artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemid vastavad käesoleva määruse toimivus- ja ohutusnõuetele. |
| --- | --- |

7.

Teavitatud asutus peab tagama, et toimivas katsekeskkonnas käitatud, artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemid vastavad käesoleva määruse toimivus- ja ohutusnõuetele.

| 8. | Vastavustõendamise rahuldava lõpetamise korral koostab teavitatud asutus tehtud toimingutega seotud vastavussertifikaadi. |
| --- | --- |

8.

Vastavustõendamise rahuldava lõpetamise korral koostab teavitatud asutus tehtud toimingutega seotud vastavussertifikaadi.

| 9. | Seejärel koostab aeronavigatsiooniteenuse osutaja süsteemi kohta EÜ vastavusdeklaratsiooni ja esitab selle koos tehnilise toimikuga määruse (EÜ) nr 552/2004 artikli 6 kohaselt riiklikule järelevalveasutusele. |
| --- | --- |

9.

Seejärel koostab aeronavigatsiooniteenuse osutaja süsteemi kohta EÜ vastavusdeklaratsiooni ja esitab selle koos tehnilise toimikuga määruse (EÜ) nr 552/2004 artikli 6 kohaselt riiklikule järelevalveasutusele.

---

| 23.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/35 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/35

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1207/2011,

22. november 2011,

milles sätestatakse ühtse Euroopa taeva seire toimivuse ja koostalitlusvõime nõuded

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus), (1) eriti selle artikli 3 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon volitas Eurocontroli Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 549/2004 (millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus)) (2) artikli 8 lõikega 1 välja töötama seire toimivuse ja koostalitlusvõime nõuded Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgus (EATMN). Käesolev määrus põhineb kõnealuste volituste alusel 9. juulil 2010 koostatud aruandel. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon volitas Eurocontroli Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 549/2004 (millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus)) (2) artikli 8 lõikega 1 välja töötama seire toimivuse ja koostalitlusvõime nõuded Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgus (EATMN). Käesolev määrus põhineb kõnealuste volituste alusel 9. juulil 2010 koostatud aruandel.

| (2) | Sujuv toimimine eeldab ühtses Euroopa taevas lendavate õhusõidukite hajutamise miinimumnõuete ühtlustamist. |
| --- | --- |

(2)

Sujuv toimimine eeldab ühtses Euroopa taevas lendavate õhusõidukite hajutamise miinimumnõuete ühtlustamist.

| (3) | Koostalitlusvõime tagamiseks tuleks süsteemide seireandmete vahetamisel kohaldada ühtseid põhimõtteid. Lisaks tuleks kindlaks määrata õhusõiduki pardal asuvate seiresüsteemide komponentide suhtes kohaldatavad tehniliste võimaluste ja toimivuse miinimumnõuded. |
| --- | --- |

(3)

Koostalitlusvõime tagamiseks tuleks süsteemide seireandmete vahetamisel kohaldada ühtseid põhimõtteid. Lisaks tuleks kindlaks määrata õhusõiduki pardal asuvate seiresüsteemide komponentide suhtes kohaldatavad tehniliste võimaluste ja toimivuse miinimumnõuded.

| (4) | Õhusõiduki pardal asuvate seiresüsteemide komponentide tehnilised võimalused peaksid olema piisavalt paindlikud, et võimaldada aeronavigatsiooniteenuse osutajatel valida enda jaoks kõige sobivam maapealse seire lahendus. |
| --- | --- |

(4)

Õhusõiduki pardal asuvate seiresüsteemide komponentide tehnilised võimalused peaksid olema piisavalt paindlikud, et võimaldada aeronavigatsiooniteenuse osutajatel valida enda jaoks kõige sobivam maapealse seire lahendus.

| (5) | Käesoleva määruse rakendamine ei piira muude, konkreetses keskkonnas kasutamiseks sobivate seirerakenduste ja -tehnoloogialahenduste kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse rakendamine ei piira muude, konkreetses keskkonnas kasutamiseks sobivate seirerakenduste ja -tehnoloogialahenduste kasutuselevõttu.

| (6) | Käitajaid on vaja asjakohaselt teavitada nii uute õhusõidukite kui ka olemasolevate õhusõidukiparkide varustamisest uute tehniliste võimalustega. Seda peab arvesse võtma asjaomaste seadmete kasutamise kohustuslikuks muutmise kuupäevade kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(6)

Käitajaid on vaja asjakohaselt teavitada nii uute õhusõidukite kui ka olemasolevate õhusõidukiparkide varustamisest uute tehniliste võimalustega. Seda peab arvesse võtma asjaomaste seadmete kasutamise kohustuslikuks muutmise kuupäevade kindlaksmääramisel.

| (7) | Kindlaks tuleks määrata eelkõige majanduslikel või mõjuvatel tehnilistel kaalutlustel põhinevad võimalike erandite tegemise kriteeriumid, mis vabastavad käitajad kohustusest varustada kindlat liiki õhusõidukid teatavate tehniliste võimalustega. Kindlaks tuleks määrata asjakohased protsessid, mis võimaldavad komisjonil sellekohaseid otsuseid teha. |
| --- | --- |

(7)

Kindlaks tuleks määrata eelkõige majanduslikel või mõjuvatel tehnilistel kaalutlustel põhinevad võimalike erandite tegemise kriteeriumid, mis vabastavad käitajad kohustusest varustada kindlat liiki õhusõidukid teatavate tehniliste võimalustega. Kindlaks tuleks määrata asjakohased protsessid, mis võimaldavad komisjonil sellekohaseid otsuseid teha.

| (8) | Õhusõiduki pardal asuvate ja maapealsete seiresüsteemide koostalitlusvõime tagamiseks tuleks õhusõidukile omistada 24-bitine ICAO aadress ning käitada seda kooskõlas Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (edaspidi „ICAO”) nõuetega. |
| --- | --- |

(8)

Õhusõiduki pardal asuvate ja maapealsete seiresüsteemide koostalitlusvõime tagamiseks tuleks õhusõidukile omistada 24-bitine ICAO aadress ning käitada seda kooskõlas Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (edaspidi „ICAO”) nõuetega.

| (9) | ADS-B ehk üldsaatega automaatse sõltuva seire väljundi rakendamisega õhusõidukite käitajate poolt luuakse baastase, millega toetatakse maapealsete rakenduste kasutuselevõttu ning hõlbustatakse ka õhusõidukite tulevaste pardarakenduste kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

(9)

ADS-B ehk üldsaatega automaatse sõltuva seire väljundi rakendamisega õhusõidukite käitajate poolt luuakse baastase, millega toetatakse maapealsete rakenduste kasutuselevõttu ning hõlbustatakse ka õhusõidukite tulevaste pardarakenduste kasutuselevõttu.

| (10) | Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu süsteemid peavad toetama arenenud, kokkulepitud ja valideeritud tegevuskontseptsioonide rakendamist kõikides lennuetappides, eelkõige nii, nagu on ette nähtud Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkavas. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu süsteemid peavad toetama arenenud, kokkulepitud ja valideeritud tegevuskontseptsioonide rakendamist kõikides lennuetappides, eelkõige nii, nagu on ette nähtud Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkavas.

| (11) | Käesoleva määrusega hõlmatud süsteemide ja nende komponentide toimivust tuleks korrapäraselt hinnata, võttes arvesse nende kohalikku käitamiskeskkonda. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega hõlmatud süsteemide ja nende komponentide toimivust tuleks korrapäraselt hinnata, võttes arvesse nende kohalikku käitamiskeskkonda.

| (12) | Koostalitlusvõime ja sujuva toimimise saavutamisel on määravaks teguriks konkreetsete protseduuride ühetaoline kohaldamine ühtses Euroopa taevas. |
| --- | --- |

(12)

Koostalitlusvõime ja sujuva toimimise saavutamisel on määravaks teguriks konkreetsete protseduuride ühetaoline kohaldamine ühtses Euroopa taevas.

| (13) | Seiresüsteemide kasutatavat raadiospektrit tuleb kaitsta kahjulike häirete eest. Liikmesriigid peaksid võtma sellekohaseid vajalikke meetmeid. |
| --- | --- |

(13)

Seiresüsteemide kasutatavat raadiospektrit tuleb kaitsta kahjulike häirete eest. Liikmesriigid peaksid võtma sellekohaseid vajalikke meetmeid.

| (14) | Käesolev määrus ei hõlma sõjalisi operatsioone ega õppusi, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 1 lõikes 2. |
| --- | --- |

(14)

Käesolev määrus ei hõlma sõjalisi operatsioone ega õppusi, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 1 lõikes 2.

| (15) | Praeguste ohutustasemete säilitamiseks või tõstmiseks tuleks liikmesriikidelt nõuda selle tagamist, et asjaomased isikud teostavad ohutustaseme hindamise, mis muu hulgas hõlmab ohtude tuvastamist, riskide hindamist ja nende mõju vähendamist. Selleks et ühtlustatult rakendada neid protsesse käesoleva määrusega hõlmatud süsteemide suhtes, tuleb kindlaks määrata kõigi koostalitlusvõime- ja toimivusnõuetega seotud konkreetsed ohutusnõuded. |
| --- | --- |

(15)

Praeguste ohutustasemete säilitamiseks või tõstmiseks tuleks liikmesriikidelt nõuda selle tagamist, et asjaomased isikud teostavad ohutustaseme hindamise, mis muu hulgas hõlmab ohtude tuvastamist, riskide hindamist ja nende mõju vähendamist. Selleks et ühtlustatult rakendada neid protsesse käesoleva määrusega hõlmatud süsteemide suhtes, tuleb kindlaks määrata kõigi koostalitlusvõime- ja toimivusnõuetega seotud konkreetsed ohutusnõuded.

| (16) | Määruse (EÜ) nr 552/2004 kohaselt peaksid koostalitlusvõimet käsitlevad rakenduseeskirjad kirjeldama konkreetseid vastavushindamismenetlusi, mida kasutatakse komponentide vastavuse või nende kasutuskõlblikkuse hindamiseks ning süsteemide kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(16)

Määruse (EÜ) nr 552/2004 kohaselt peaksid koostalitlusvõimet käsitlevad rakenduseeskirjad kirjeldama konkreetseid vastavushindamismenetlusi, mida kasutatakse komponentide vastavuse või nende kasutuskõlblikkuse hindamiseks ning süsteemide kontrollimiseks.

| (17) | Kui lennuliiklusteenuseid osutatakse eelkõige üldises lennuliikluses sõjaväe järelevalve all käitatavale õhusõidukile, võivad hankepiirangud käesoleva määruse järgimist takistada. |
| --- | --- |

(17)

Kui lennuliiklusteenuseid osutatakse eelkõige üldises lennuliikluses sõjaväe järelevalve all käitatavale õhusõidukile, võivad hankepiirangud käesoleva määruse järgimist takistada.

| (18) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses kehtestatakse seireandmete kogumise süsteemide, nende süsteemide komponentide ja nendega seotud protseduuride suhtes kohaldatavad nõuded, et tagada kõnealuste süsteemide toimivuse, koostalitlusvõime ja tõhususe ühtlustamine Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgus (EATMN) ning tsiviil- ja sõjandusvaldkonna koostöö koordineerimisel.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse selliste seireahelate suhtes, mis koosnevad järgmisest:

| a) | õhusõiduki pardal asuvad seiresüsteemid, nende komponendid ja nendega seotud protseduurid; |
| --- | --- |

a)

õhusõiduki pardal asuvad seiresüsteemid, nende komponendid ja nendega seotud protseduurid;

| b) | maapealsed seiresüsteemid, nende komponendid ja nendega seotud protseduurid; |
| --- | --- |

b)

maapealsed seiresüsteemid, nende komponendid ja nendega seotud protseduurid;

| c) | seireandmete töötlemise süsteemid, nende komponendid ja nendega seotud protseduurid; |
| --- | --- |

c)

seireandmete töötlemise süsteemid, nende komponendid ja nendega seotud protseduurid;

| d) | seireandmete levitamiseks kasutatavad maapealsed sidesüsteemid, nende komponendid ja nendega seotud protseduurid. |
| --- | --- |

d)

seireandmete levitamiseks kasutatavad maapealsed sidesüsteemid, nende komponendid ja nendega seotud protseduurid.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse kõikide instrumentaallennureeglite kohaselt üldises lennuliikluses osalevate lendude suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 551/2004 (3) artikli 1 lõikes 3 sätestatud õhuruumis, v.a artikli 7 lõiked 3 ja 4, mida kohaldatakse kõikide üldises lennuliikluses osalevate lendudes suhtes.

3.   Käesolevat määrust kohaldatakse nende lennuliiklusteenuse osutajate suhtes, kes osutavad seireandmetel põhinevaid lennujuhtimisteenuseid, ning nendele side-, navigatsiooni- või seireteenuste osutajatele, kes käitavad lõikes 1 kindlaks määratud süsteeme.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 2 sätestatud mõisteid.

Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „seireandmed”- mis tahes ajatempliga või ajatemplita seireandmeühik seiresüsteemis, mis käsitleb järgmist:

2)   „käitaja”- õhusõidukite käitamisega tegelev või kõnealust teenust osutav isik, organisatsioon või ettevõtja;

3)   „ADS-B”- üldsaatega automaatne sõltuv seire ehk seiresüsteem, mille puhul õhusõidukid edastavad automaatselt andmesidekanali kaudu pardanavigatsiooni- ja positsioneerimissüsteemide kogutud andmeid;

4)   „ADS-B väljund”- automaatse sõltuva seirega haakuvate süsteemide kaudu kogutud andmete edastamine õhusõidukilt;

5)   „kahjulikud häired”- mõjutused, mis takistavad toimivusnõuete täitmist;

6)   „seireahel”- õhusõiduki pardal ning maa peal asuvaid komponente ühendav süsteem, mille abil kogutakse kokku ja edastatakse õhusõidukiga seotud asjaomased seireandmeelemendid ja mis hõlmab ka seireandmete töötlemise süsteemi, juhul kui selline süsteem on kasutusel;

7)   „koostoimiv seireahel”- seireahel, kus seireandmeelementide kindlaksmääramiseks kasutatakse nii maapealseid kui ka õhusõiduki pardal asuvaid seiresüsteemi komponente;

8)   „seireandmete töötlemise süsteem”- süsteem, mille abil töödeldakse kõikidest sisenditest vastu võetud seireandmeid, et koostada õhusõiduki seire kohta olemas olevate andmete põhjal võimalikult täpne asukoha- ning liikumishinnang;

9)   „õhusõidukitunnus”- tähtede või numbrite rühm või nende kombinatsioon, mis on identne õhusõiduki kutsungiga või millest tuletatakse õhusõiduki kutsung, mida kasutatakse õhk-maa-raadiosides ja õhusõidukitunnusena lennuliiklusteeninduse maapealses sides;

10)   „riiklik õhusõiduk”- mis tahes õhusõiduk, mida kasutatakse kaitseväe, tolli või politsei jaoks;

11)   „transpordiks kasutatav riiklik õhusõiduk”- jäigatiivaline riiklik õhusõiduk, mis on ette nähtud inimeste ja/või kauba veoks;

12)   „ekstrapoleerima”- olemasolevaid andmeid projitseerima, prognoosima või laiendama juba vaadeldud ajavahemikel mõõdetud väärtuste põhjal;

13)   „arvestuslikud asukohaandmed”- õhusõiduki asukoha ekstrapoleerimine maapealsete seiresüsteemide värskendusperioodist pikemaks ajavahemikuks;

14)   „rakendusaeg”- ajahetk, mil seireahel mõõtis andmeelemendi, või ajahetk, mille seireahel andmeelemendi jaoks välja arvutas;

15)   „täpsus”- andmeelemendi pakutud väärtuse ja selle seireahelast väljumise ajahetkel kehtiva tegeliku väärtuse omavahelise vastavuse määr;

16)   „kättesaadavus”- määr, milleni süsteem või komponent on töövõimeline ja ligipääsetav juhul, kui tekib vajadus seda kasutada;

17)   „terviklikkus”- (süsteemi tasemel) avastamata kõrvalekaldumise määr andmeelemendi sisendväärtuse ja väljundväärtuse vahel;

18)   „järjepidevus”- tõenäosus, et süsteem toimib nõuetekohaselt ilma erakorraliste katkestusteta, eeldusel et süsteem on kavandatava toimingu alustamise ajahetkel kättesaadav;

19)   „õigeaegsus”- erinevus andmeelemendi väljumisaja ja sama andmeelemendi rakendusaja vahel.

Artikkel 4

Toimivusnõuded

1.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad tagavad õhusõidukite sujuva käitamise nii nende vastutusalasse kuuluvas õhuruumis kui ka sellega külgnevate õhuruumide piiril, kohaldades asjakohaseid õhusõidukite hajutamise miinimumnõudeid.

2.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad tagavad, et artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemid võetakse kasutusele vastavalt vajadusele, et toetada lõike 1 kohaselt kohaldatavaid õhusõidukite hajutamise miinimumnõudeid.

3.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad tagavad, et artikli 2 lõikes 1 osutatud seireahela väljund vastaks I lisas kindlaks määratud toimivusnõuetele, tingimusel et õhusõiduki pardal asuvate komponentide funktsioonid vastavad II lisas sätestatud nõuetele.

4.   Kui aeronavigatsiooniteenuse osutaja identifitseerib õhusõiduki, mille avioonikaseadmete töös esineb normist kõrvalekaldeid, teavitab ta lennu käitajat toimivusnõuete rikkumisest. Lennu käitaja selgitab enne järgmise lennu alustamist välja kõrvalekalde põhjused ning teeb kõik vajaliku vea kõrvaldamiseks, järgides õhusõiduki ja selle avioonikaseadmete tavapärast hooldus- ja remonttööde korda.

Artikkel 5

Koostalitlusvõime nõuded

1.   Aeronavigatsiooniteenuse osutaja tagab, et tema kasutuses olevate, artikli 2 lõike 1 punktides b ja c kindlaks määratud süsteemide kaudu teistele navigatsiooniteenuste osutajatele edastatavad seireandmed vastavad täielikult III lisas sätestatud nõuetele.

2.   Artikli 2 lõike 1 punktides b ja c kindlaks määratud süsteemide kaudu teisele aeronavigatsiooniteenuste osutajatele seireandmete edastamisel peab andmeid edastav aeronavigatsiooniteenuse osutaja koostöös andmeid vastu võtvate navigatsiooniteenuse osutajatega välja töötama andmevahetuse ametliku korra vastavalt IV lisas sätestatud nõuetele.

3.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad tagavad, et hiljemalt 2. jaanuariks 2020 on koostoimiv seireahel suuteline kasutama seiresüsteemi kaudu allasaadetud õhusõidukitunnust sellise individuaalse õhusõiduki identifitseerimiseks, mis on selleks II lisa kohaselt varustatud

4.   Käitajad tagavad, et

| a) | artikli 2 lõike 2 kohane lennuliikluses osalev õhusõiduk, mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja 8. jaanuaril 2015 või pärast seda, on varustatud sekundaarradari transpondritega, millel on II lisa A osas kindlaks määratud tehnilised võimalused; |
| --- | --- |

a)

artikli 2 lõike 2 kohane lennuliikluses osalev õhusõiduk, mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja 8. jaanuaril 2015 või pärast seda, on varustatud sekundaarradari transpondritega, millel on II lisa A osas kindlaks määratud tehnilised võimalused;

| b) | artikli 2 lõike 2 kohane lennuliikluses osalev õhusõiduk, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on suurem kui 5 700 kg või mille maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme ja mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja 8. jaanuaril 2015 või pärast seda, on varustatud sekundaarradari transpondritega, millel on lisaks II lisa A osas kindlaks määratud tehnilistele võimalustele ka selle lisa B osas kindlaks määratud tehnilised võimalused; |
| --- | --- |

b)

artikli 2 lõike 2 kohane lennuliikluses osalev õhusõiduk, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on suurem kui 5 700 kg või mille maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme ja mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja 8. jaanuaril 2015 või pärast seda, on varustatud sekundaarradari transpondritega, millel on lisaks II lisa A osas kindlaks määratud tehnilistele võimalustele ka selle lisa B osas kindlaks määratud tehnilised võimalused;

| c) | artikli 2 lõike 2 kohane lennuliikluses osalev õhusõiduk, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on suurem kui 5 700 kg või mille maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme ja mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja 8. jaanuaril 2015 või pärast seda, on varustatud sekundaarradari transpondritega, millel on lisaks II lisa A osas kindlaks määratud tehnilistele võimalustele ka selle lisa C osas kindlaks määratud tehnilised võimalused. |
| --- | --- |

c)

artikli 2 lõike 2 kohane lennuliikluses osalev õhusõiduk, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on suurem kui 5 700 kg või mille maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme ja mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja 8. jaanuaril 2015 või pärast seda, on varustatud sekundaarradari transpondritega, millel on lisaks II lisa A osas kindlaks määratud tehnilistele võimalustele ka selle lisa C osas kindlaks määratud tehnilised võimalused.

5.   Käitajad tagavad hiljemalt 7. detembriks 2017, et

| a) | artikli 2 lõike 2 kohane lennuliikluses osalev õhusõiduk, mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja 8. jaanuaril 2015 või pärast seda, varustatakse sekundaarradari transpondritega, millel on II lisa A osas kindlaks määratud tehnilised võimalused; |
| --- | --- |

a)

artikli 2 lõike 2 kohane lennuliikluses osalev õhusõiduk, mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja 8. jaanuaril 2015 või pärast seda, varustatakse sekundaarradari transpondritega, millel on II lisa A osas kindlaks määratud tehnilised võimalused;

| b) | artikli 2 lõike 2 kohane lennuliikluses osalev õhusõiduk, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on suurem kui 5 700 kg või mille maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme ja mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja 8. jaanuaril 2015 või pärast seda, varustatakse sekundaarradari transpondritega, millel on lisaks II lisa A osas kindlaks määratud tehnilistele võimalustele ka selle lisa B osas kindlaks määratud tehnilised võimalused; |
| --- | --- |

b)

artikli 2 lõike 2 kohane lennuliikluses osalev õhusõiduk, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on suurem kui 5 700 kg või mille maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme ja mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja 8. jaanuaril 2015 või pärast seda, varustatakse sekundaarradari transpondritega, millel on lisaks II lisa A osas kindlaks määratud tehnilistele võimalustele ka selle lisa B osas kindlaks määratud tehnilised võimalused;

| c) | artikli 2 lõike 2 kohane lennuliikluses osalev õhusõiduk, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on suurem kui 5 700 kg või mille maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme ja mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja 8. jaanuaril 2015 või pärast seda, varustatakse sekundaarradari transpondritega, millel on lisaks II lisa A osas kindlaks määratud tehnilistele võimalustele ka selle lisa C osas kindlaks määratud tehnilised võimalused. |
| --- | --- |

c)

artikli 2 lõike 2 kohane lennuliikluses osalev õhusõiduk, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on suurem kui 5 700 kg või mille maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme ja mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja 8. jaanuaril 2015 või pärast seda, varustatakse sekundaarradari transpondritega, millel on lisaks II lisa A osas kindlaks määratud tehnilistele võimalustele ka selle lisa C osas kindlaks määratud tehnilised võimalused.

6.   Käitajad tagavad, et lõigete 4 ja 5 kohaselt varustatud õhusõidukid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on suurem kui 5 700 kg või mille maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme, kasutavad Chicago konventsiooni 10. lisa IV köite neljanda väljaande (sh kõik muudatused kuni muudatuseni nr 85) punkti 3.1.2.10.4 kohast signaalitugevuse võrdlusega mitmeantennisüsteemi.

7.   Liikmesriigid võivad kooskõlas lõike 4 punktiga b ja lõike 5 punktiga b kehtestada veonõuded kõikidele artikli 2 lõike 2 kohastele lennuliikluses osalevatele õhusõidukitele sellistes piirkondades, kus seireteenuseid pakuvad sellised aeronavigatsiooniteenuse osutajad, kes kasutavad II lisa B osas kindlaks määratud seireandmeid.

8.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad tagavad, et enne artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemide kasutuselevõtmist rakendatakse kõige tõhusamaid paigalduslahendusi ning võetakse arvesse kohalikku käitamiskeskkonda, asjaomaseid piiranguid ja vajadusi ning lennuliikluses osalejate tehnilisi võimalusi.

Artikkel 6

Raadiospektri kaitse

1.   Liikmesriigid tagavad hiljemalt 5. veebruariks 2015 üle liikmesriigi territooriumi lendava mis tahes õhusõiduki sekundaarradari transpondri kaitse maapealsete seiresüsteemide päringusaatjate selliste üleliigsete päringute eest, mis kas nõuavad vastust või mis vastust nõudmata on piisavalt võimsad sekundaarradari transpondri vastuvõtja minimaalse tundlikkusläve ületamiseks.

2.   Lõike 1 kohaldamisel ei tohi selliste päringute koguarv olla nii suur, et sunniks sekundaarradari transpondrit ületama sekundis antavate lubatud vastuste määra, mis on kindlaks määratud Chicago konventsiooni 10. lisa IV köite, neljanda väljaande punktis 3.1.1.7.9.1 (režiimi A/C (Mode A/C) vastused) ja punktis 3.1.2.10.3.7.3 (režiimi S (Mode S) vastused), v.a kõik skvitter-tüüpi (squitter) andmeedastused.

3.   Liikmesriigid tagavad hiljemalt 5. veebruariks 2015, et liikmesriikides käitatavate maapealsete saatjate kasutamine ei põhjusta teistele seiresüsteemidele kahjulikke häireid.

4.   Kui liikmesriigid ei jõua lõigetes 1 ja 3 käsitletud meetmete suhtes kokkuleppele, annavad asjaomased liikmesriigid asja arutamiseks komisjonile.

Artikkel 7

Seotud menetlused

1.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad hindavad maapealse seireahela toimivuse taset nii enne selle kasutuselevõttu kui ka selle kasutamise ajal korrapäraste ajavahemike järel kooskõlas V lisas sätestatud nõuetega.

2.   Käitajad tagavad, et kontrolle tehakse vähemalt iga kahe aasta tagant ja juhul, kui konkreetsel õhusõidukil tuvastatakse normist kõrvalekalle, ning et II lisa A osa punktis 3, II lisa B osa punktis 3 ja II lisa C osa punktis 2 (vajaduse korral) sätestatud seireandmeelemendid edastatakse nende käitatavatele õhusõidukitele paigaldatud sekundaarradari transpondrite väljundites nõuetekohaselt. Kui mis tahes seireandmeelementi nõuetekohaselt ei edastata, selgitab lennu käitaja enne järgmise lennu alustamist välja kõik kõrvalekalde põhjused ning teeb kõik vajaliku vea kõrvaldamiseks, järgides õhusõiduki ja selle avioonikaseadmete tavapärast hooldus- ja remonttööde korda.

3.   Liikmesriigid tagavad, et päringurežiimi S (Mode S) transpondriga varustatud õhusõidukitele määratud õhusõiduki 24-bitised ICAO aadressid on kooskõlas Chicago konventsiooni 10. lisa III köite teise väljaande (sh kõik muudatused kuni muudatuseni nr 85) peatükiga 9 ja selle liitega.

4.   Käitajad tagavad, et kõik nende käitatavate õhusõidukite pardal asuvad päringurežiimi S (Mode S) transpondrid on varustatud õhusõiduki 24-bitise ICAO aadressiga, mis vastab õhusõiduki registreerimisriigi poolt antud registreerimistunnusele.

Artikkel 8

Riiklik õhusõiduk

1.   Liikmesriigid tagavad, et hiljemalt 7. detsembriks 2017 varustatakse kõik artikli 2 lõike 2 kohased lennuliikluses osalevad riiklikud õhusõidukid sekundaarradari transpondritega, millel on II lisa A osas sätestatud tehnilised võimalused.

2.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 2 lõike 2 kohane lennuliikluses osalev transpordiks kasutatav riiklik õhusõiduk, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on suurem kui 5 700 kg või mille maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme, varustatakse hiljemalt 1. jaanuariks 2019 sekundaarradari transpondritega, millel on lisaks II lisa A osas sätestatud tehnilistele võimalustele ka selle lisa B ja C osas sätestatud tehnilised võimalused.

3.   Liikmesriigid saadavad komisjonile hiljemalt 1. juuliks 2016 selliste riiklike õhusõidukite loetelu, mida ei ole võimalik varustada II lisa A osas sätestatud nõuetele vastavate sekundaarradari transpondritega, ning esitavad transponderite paigaldamata jätmise põhjendused.

Liikmesriigid saadavad komisjonile hiljemalt 1. juuliks 2018 selliste transpordiks kasutatavate riiklike õhusõidukite loetelu, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on suurem kui 5 700 kg või mille maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme ja mida ei ole võimalik varustada II lisa B ja C osas sätestatud nõuetele vastavate sekundaarradarite transpondritega, ning esitavad transponderite paigaldamata jätmise põhjendused.

Transponderite paigaldamata jätmise põhjenduseks on üks järgmistest:

| a) | mõjuvad tehnilised põhjused; |
| --- | --- |

a)

mõjuvad tehnilised põhjused;

| b) | artikli 2 lõike 2 kohased lennuliikluses osalevad riiklikud õhusõidukid, mille käitamine lõpetatakse hiljemalt 1. jaanuaril 2020; |
| --- | --- |

b)

artikli 2 lõike 2 kohased lennuliikluses osalevad riiklikud õhusõidukid, mille käitamine lõpetatakse hiljemalt 1. jaanuaril 2020;

| c) | hankepiirangud. |
| --- | --- |

c)

hankepiirangud.

4.   Kui riiklikku õhusõidukit ei ole võimalik lõike 1 või 2 kohaselt varustada sekundaarradari transpondritega lõike 3 punktis c osutatud põhjustel, lisavad liikmesriigid selgitusse asjaomase õhusõidukiga seotud hankekavad.

5.   Lennuliiklusteenuse osutajad tagavad lõikes 3 kindlaks määratud riiklike õhusõidukite teenindamise, tingimusel et seda on asjaomase lennuliikluse juhtimissüsteemi võimaluste piires võimalik ohutult teha.

6.   Liikmesriigid avaldavad lõike 1 või 2 kohaste asjaomaste seadmeteta riiklike õhusõidukitega kaasnevad lennujuhtimise protseduurid riiklikes lennundusteabe kogumikes.

7.   Lennuliiklusteenuse osutajad teatavad neid ametisse määranud liikmesriigile igal aastasel oma plaanidest seoses lõike 1 või 2 kohaste seadmeteta riiklikele õhusõidukitele teenuse osutamisega. Nendes plaanides võetakse arvesse lõikes 6 osutatud protseduuridega seotud läbilaskevõimepiiranguid.

Artikkel 9

Ohutusnõuded

1.   Liikmesriigid tagavad, et asjaomased isikud teostaksid hiljemalt 5. veebruariks 2015 kõikide artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud olemasolevate süsteemide ohutustaseme hindamise.

2.   Liikmesriigid tagavad, et enne artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud praeguse süsteemi mis tahes muutmist või uute süsteemide kasutuselevõtmist teostavad asjaomased isikud ohutustaseme hindamise, mis hõlmab ohtude tuvastamist ning riskide hindamist ja vähendamist.

3.   Lõigetes 1 ja 2 nimetatud hindamise ajal arvestatakse VI lisas kirjeldatud ohutusnõudeid miinimumnõuetena.

Artikkel 10

Komponentide vastavus või kasutuskõlblikkus

Enne määruse (EÜ) nr 552/2004 artiklis 5 sätestatud EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkuse deklaratsiooni väljaandmist hindavad käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 osutatud süsteemide komponentide tootjad või nende liidus asutatud volitatud esindajad asjaomaste komponentide vastavust või kasutuskõlblikkust kooskõlas VII lisas sätestatud nõuetega.

Nõuetele vastavana käsitatakse ka neid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 (4) kohaseid komponentide vastavushindamise sertifitseerimismenetlusi, mis sisaldavad tõendeid käesoleva koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõuetele vastavuse kohta.

Artikkel 11

Süsteemide vastavustõendamine

1.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad, kes on võimelised tõendama või on tõendanud oma vastavust VIII lisas sätestatud tingimustele, tõendavad artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemide vastavust IX lisa A osas sätestatud nõuetele.

2.   Sellised aeronavigatsiooniteenuse osutajad, kes ei ole võimelised tõendama oma vastavust VIII lisas sätestatud tingimustele, sõlmivad allhankelepingu teavitatud asutusega, et korraldada artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemide vastavustõendamine. Vastavustõendamine toimub kooskõlas IX lisa B osas sätestatud nõuetega.

3.   Nõuetele vastavana käsitatakse ka neid määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaseid süsteemide vastavustõendamise sertifitseerimisprotsesse, mis sisaldavad tõendeid käesoleva määruse koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõuetele vastavuse kohta.

Artikkel 12

Lisanõuded

1.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad tagavad, et kõik asjaomased töötajad on piisavalt teadlikud käesolevas määruses sätestatud nõuetest ning et nad on läbinud oma tööülesannete täitmiseks vajaliku koolituse.

2.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad

| a) | koostavad ja säilitavad lennutegevuse käsiraamatud, mis sisaldavad vajalikke juhiseid ja teavet, et võimaldada kõigil asjaomastel töötajatel kohaldada käesolevat määrust; |
| --- | --- |

a)

koostavad ja säilitavad lennutegevuse käsiraamatud, mis sisaldavad vajalikke juhiseid ja teavet, et võimaldada kõigil asjaomastel töötajatel kohaldada käesolevat määrust;

| b) | tagavad, et punktis a osutatud käsiraamatud on kättesaadavad ja ajakohastatud ning et neid ajakohastatakse ja levitatakse vastavalt asjakohastele kvaliteedi- ning dokumendihalduse nõuetele; |
| --- | --- |

b)

tagavad, et punktis a osutatud käsiraamatud on kättesaadavad ja ajakohastatud ning et neid ajakohastatakse ja levitatakse vastavalt asjakohastele kvaliteedi- ning dokumendihalduse nõuetele;

| c) | tagavad, et töömeetodid ja töökord vastavad käesolevale määrusele. |
| --- | --- |

c)

tagavad, et töömeetodid ja töökord vastavad käesolevale määrusele.

3.   Käitajad võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et õhusõiduki pardal asuvaid seireseadmeid käitavad ja hooldavad töötajad on täielikult teadlikud käesoleva määruse asjakohastest sätetest, et nad on läbinud oma tööülesannete täitmiseks vajaliku koolituse ning et juhised nende seireseadmete kasutamise kohta on õhusõiduki kabiinis võimaluse korral kättesaadavad.

4.   Liikmesriigid tagavad käesoleva määruse järgimise, sealhulgas seireseadmeid käsitleva asjakohase teabe avaldamise riiklikes aeronavigatsioonilise teabe kogumikes.

Artikkel 13

Koostoimiva seireahelaga seotud erandid

1.   Lähenemisaladega seotud erijuhtudel, kui lennuliiklusteenuseid osutavad sõjaväeüksused või kui lennuliiklusteenuseid osutatakse sõjaväe kontrolli all ning kui hankepiirangud takistavad artikli 5 lõike 3 järgimist, teatavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt 2017. aasta 31. detsembriks kuupäeva, mil alustatakse koostoimiva seireahelaga seotud nõuete järgimist, mida tuleb teha hiljemalt 2. jaanuaril 2025.

2.   Pärast EATMNi juhtimisvõrgustiku haldusasutusega konsulteerimist ja hiljemalt 31. detsembril 2018 võib komisjon vaadata läbi lõike 1 kohaselt teatatud erandid, mis võivad oluliselt mõjutada Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrku (EATMN).

Artikkel 14

Õhusõidukitega seotud erandid

1.   Artikli 5 lõike 5 punktis c sätestatud nõuete täitmisest võib vabastada sellised õhusõidukid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on suurem kui 5 700 kg või mille maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme, mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja enne 8. jaanuari 2015 ning mille pardal asuvad digitaalsed andmesiinid ei ole võimelised edastama kõiki II lisa C osas kirjeldatud parameetreid.

2.   Artikli 5 lõike 6 nõuete täitmisest võib vabastada sellised konkreetset tüüpi õhusõidukid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on suurem kui 5 700 kg või mille maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme ja mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja enne 1. jaanuari 1990.

3.   Asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 1. juuliks 2017 üksikasjaliku teabe, milles põhjendatakse vajadust teha lõikes 5 sätestatud kriteeriumide alusel erand kõnealustele konkreetsetele õhusõidukitüüpidele.

4.   Komisjon vaatab lõikes 3 osutatud erandite taotlused läbi ja võtab pärast asjaomaste isikutega konsulteerimist vastu otsuse.

5.   Lõikes 3 osutatud kriteeriumid hõlmavad järgmist:

| a) | konkreetsed õhusõidukitüübid, mille tootmine kavatsetakse lõpetada; |
| --- | --- |

a)

konkreetsed õhusõidukitüübid, mille tootmine kavatsetakse lõpetada;

| b) | konkreetsed õhusõidukitüübid, mida toodetakse piiratud koguses; |
| --- | --- |

b)

konkreetsed õhusõidukitüübid, mida toodetakse piiratud koguses;

| c) | ebaproportsionaalsed ümberehituskulud. |
| --- | --- |

c)

ebaproportsionaalsed ümberehituskulud.

Artikkel 15

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 4, artikli 5 lõikeid 1 ja 2 ning artikli 7 lõiget 1 kohaldatakse alates 13. detsembrist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. november 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 26.

1

(2)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.

3

(4)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

4

---

I LISA

Artikli 4 lõike 3 kohased toimivusnõuded

1.   Seireandmete nõuded

| 1.1. | Kõik artikli 4 lõikes 3 osutatud seireahelad edastavad vähemalt järgmisi seireandmeid:






  a) | 2D-asukohaandmed (õhusõiduki horisontaalpositsioon); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Kõik artikli 4 lõikes 3 osutatud seireahelad edastavad vähemalt järgmisi seireandmeid:

a)

2D-asukohaandmed (õhusõiduki horisontaalpositsioon);

| b) | seireandmete tüüp:






  — | koostoimiv / koos toimimatu / kombineeritud; |
| --- | --- | --- |

b)

seireandmete tüüp:

—

koostoimiv / koos toimimatu / kombineeritud;

| — | arvestuslikud asukohaandmed; |
| --- | --- |

—

arvestuslikud asukohaandmed;

| — | 2D-asukohaandmete rakendusaeg. |
| --- | --- |

—

2D-asukohaandmete rakendusaeg.

| 1.2. | Lisaks edastavad kõik artikli 4 lõikes 3 osutatud koostoimivad seireahelad vähemalt järgmised seireandmed:






  a) | vertikaalse asukoha andmed (põhinevad õhusõidukilt edastatud andmetel, mis käsitlevad rõhkkõrgust merepinna suhtes); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Lisaks edastavad kõik artikli 4 lõikes 3 osutatud koostoimivad seireahelad vähemalt järgmised seireandmed:

a)

vertikaalse asukoha andmed (põhinevad õhusõidukilt edastatud andmetel, mis käsitlevad rõhkkõrgust merepinna suhtes);

| b) | õhusõiduki operatsiooniline tunnus (õhusõidukilt edastatud tunnusmärk, nt õhusõidukitunnus ja/või päringurežiimi A (Mode A) tunnuskood); |
| --- | --- |

b)

õhusõiduki operatsiooniline tunnus (õhusõidukilt edastatud tunnusmärk, nt õhusõidukitunnus ja/või päringurežiimi A (Mode A) tunnuskood);

| c) | lisaandmed:






  — | eriolukordade tunnuskoodid (st ebaseaduslik sekkumine õhusõiduki liikumisse, raadioside häire ja hädaolukord); |
| --- | --- | --- |

c)

lisaandmed:

—

eriolukordade tunnuskoodid (st ebaseaduslik sekkumine õhusõiduki liikumisse, raadioside häire ja hädaolukord);

| — | spetsiaalne asukoha indikaator; |
| --- | --- |

—

spetsiaalne asukoha indikaator;

| d) | seireandmete olek (vertikaalse asukoha andmete rakendusaeg). |
| --- | --- |

d)

seireandmete olek (vertikaalse asukoha andmete rakendusaeg).

2.   Seireandmete edastamise toimivusnõuded

| 2.1. | Aeronavigatsiooniteenuse osutajad määravad kindlaks artikli 4 lõikes 3 osutatud ning seirerakenduste kasutamist võimaldavate süsteemide edastatud seireandmete täpsust, kättesaadavust, terviklikkust, järjepidevust ja õigeaegsust käsitlevad toimivusnõuded. |
| --- | --- |

2.1.

Aeronavigatsiooniteenuse osutajad määravad kindlaks artikli 4 lõikes 3 osutatud ning seirerakenduste kasutamist võimaldavate süsteemide edastatud seireandmete täpsust, kättesaadavust, terviklikkust, järjepidevust ja õigeaegsust käsitlevad toimivusnõuded.

| 2.2. | Artikli 4 lõikes 3 osutatud süsteemide edastatud andmetel põhinev horisontaalse asukoha hindamise täpsus peab hõlmama vähemalt horisontaalse asukoha määramisvea hindamist. |
| --- | --- |

2.2.

Artikli 4 lõikes 3 osutatud süsteemide edastatud andmetel põhinev horisontaalse asukoha hindamise täpsus peab hõlmama vähemalt horisontaalse asukoha määramisvea hindamist.

| 2.3. | Aeronavigatsiooniteenuse osutajad kontrollivad kindlaksmääratud toimivusnõuete järgimist kooskõlas punktidega 2.1 ja 2.2. |
| --- | --- |

2.3.

Aeronavigatsiooniteenuse osutajad kontrollivad kindlaksmääratud toimivusnõuete järgimist kooskõlas punktidega 2.1 ja 2.2.

| 2.4. | Nõuete järgimist kontrollitakse seireahela väljundis seireandmete kasutajale edastatud seireandmete põhjal. |
| --- | --- |

2.4.

Nõuete järgimist kontrollitakse seireahela väljundis seireandmete kasutajale edastatud seireandmete põhjal.

---

II LISA

A osa:   artikli 4 lõike 3, artikli 5 lõike 4 punkti a ja lõike 5 punkti a, artikli 7 lõike 2, artikli 8 lõike 1 ja artikli 8 lõike 2 kohased sekundaarradari transpondri tehnilised võimalused

| 1. | Sekundaarradari transponder peab vastama vähemalt päringurežiimi S (Mode S) 2. taseme nõuetele ja olema sertifitseeritud vastavalt Chicago konventsiooni 10. lisa IV köite neljanda väljaande (sh kõik muudatused kuni muudatuseni nr 85) punktidele 2.1.5.1.2, 2.1.5.1.7 ja 3.1.2.10. |
| --- | --- |

1.

Sekundaarradari transponder peab vastama vähemalt päringurežiimi S (Mode S) 2. taseme nõuetele ja olema sertifitseeritud vastavalt Chicago konventsiooni 10. lisa IV köite neljanda väljaande (sh kõik muudatused kuni muudatuseni nr 85) punktidele 2.1.5.1.2, 2.1.5.1.7 ja 3.1.2.10.

| 2. | Iga kasutuselevõetud transpondri andmeväli peab vastama ICAO dokumendi 9871 (2. väljaanne) asjaomase jao nõuetele. |
| --- | --- |

2.

Iga kasutuselevõetud transpondri andmeväli peab vastama ICAO dokumendi 9871 (2. väljaanne) asjaomase jao nõuetele.

| 3. | Transpondrite jaoks tehakse kättesaadavaks järgmised seireandmete elemendid, mis edastatakse päringurežiimi S (Mode S) andmeedastuskanali abil kooskõlas ICAO dokumendis 9871 (2. väljaanne) kirjeldatud järgmiste vormingutega:






  a) | õhusõiduki 24-bitine ICAO aadress; |
| --- | --- | --- |

3.

Transpondrite jaoks tehakse kättesaadavaks järgmised seireandmete elemendid, mis edastatakse päringurežiimi S (Mode S) andmeedastuskanali abil kooskõlas ICAO dokumendis 9871 (2. väljaanne) kirjeldatud järgmiste vormingutega:

a)

õhusõiduki 24-bitine ICAO aadress;

| b) | päringurežiimi A (Mode A) tunnuskood; |
| --- | --- |

b)

päringurežiimi A (Mode A) tunnuskood;

| c) | rõhkkõrgus merepinnast; |
| --- | --- |

c)

rõhkkõrgus merepinnast;

| d) | lennu olek (maa peal või õhus olev); |
| --- | --- |

d)

lennu olek (maa peal või õhus olev);

| e) | andmesidekanali tehniliste võimaluste aruanne;






  — | õhukokkupõrke vältimise süsteemi (ACAS) väljundi võimalus; |
| --- | --- | --- |

e)

andmesidekanali tehniliste võimaluste aruanne;

—

õhukokkupõrke vältimise süsteemi (ACAS) väljundi võimalus;

| — | päringurežiimi S (Mode S) laiendatud teenused; |
| --- | --- |

—

päringurežiimi S (Mode S) laiendatud teenused;

| — | õhusõidukitunnuse edastus; |
| --- | --- |

—

õhusõidukitunnuse edastus;

| — | skvitter-teadete (squitter) võimalus; |
| --- | --- |

—

skvitter-teadete (squitter) võimalus;

| — | seire identifikaatori võimalus; |
| --- | --- |

—

seire identifikaatori võimalus;

| — | maa pealt algatatud üldise Comms.-B-teate (GICB) (muutuse teavitus) võimalus; |
| --- | --- |

—

maa pealt algatatud üldise Comms.-B-teate (GICB) (muutuse teavitus) võimalus;

| — | päringurežiimi S (Mode S) alamvõrgu versiooni number; |
| --- | --- |

—

päringurežiimi S (Mode S) alamvõrgu versiooni number;

| f) | üldise GICB võimaluse teade; |
| --- | --- |

f)

üldise GICB võimaluse teade;

| g) | õhusõidukitunnus; |
| --- | --- |

g)

õhusõidukitunnus;

| h) | spetsiaalne asukohaindikaator (SPI); |
| --- | --- |

h)

spetsiaalne asukohaindikaator (SPI);

| i) | eriolukordade tunnuskoodid (ebaseaduslik sekkumine õhusõiduki liikumisse, raadioside häire ja hädaolukord), mis hõlmab päringurežiimi A (Mode A) eriotstarbeliste tunnuskoodide kasutamist eri hädaolukordadest teavitamiseks; |
| --- | --- |

i)

eriolukordade tunnuskoodid (ebaseaduslik sekkumine õhusõiduki liikumisse, raadioside häire ja hädaolukord), mis hõlmab päringurežiimi A (Mode A) eriotstarbeliste tunnuskoodide kasutamist eri hädaolukordadest teavitamiseks;

| j) | õhukokkupõrke vältimise süsteemi (ACAS) aktiivsed eelhoiatused, kui õhusõiduk on varustatud liiklusohust hoiatamise ja kokkupõrke vältimise süsteemiga II (TCAS II). |
| --- | --- |

j)

õhukokkupõrke vältimise süsteemi (ACAS) aktiivsed eelhoiatused, kui õhusõiduk on varustatud liiklusohust hoiatamise ja kokkupõrke vältimise süsteemiga II (TCAS II).

| 4. | Muud transpondri jaoks kättesaadavaks tehtud andmeelemendid. |
| --- | --- |

4.

Muud transpondri jaoks kättesaadavaks tehtud andmeelemendid.

| 5. | Punktis 4 osutatud andmeelemente võib päringurežiimi S (Mode S) andmeedastuskanali abil edastada ainult juhul, kui õhusõiduki ja selle seadmete sertifitseerimisprotseduur hõlmab kõnealuste andmeelementide edastamist päringurežiimi S (Mode S) andmeedastuskanali abil. |
| --- | --- |

5.

Punktis 4 osutatud andmeelemente võib päringurežiimi S (Mode S) andmeedastuskanali abil edastada ainult juhul, kui õhusõiduki ja selle seadmete sertifitseerimisprotseduur hõlmab kõnealuste andmeelementide edastamist päringurežiimi S (Mode S) andmeedastuskanali abil.

| 6. | Päringurežiimi S (Mode S) vormingut toetava transpondri järjepidev töövõimekus peab olema võrdne 2. 10-4 lennutunni kohta või sellest väiksem (st keskmine tõrkevaba tööaeg (MTBF), mis on võrdne 5 000 lennutunniga või sellest suurem). |
| --- | --- |

6.

Päringurežiimi S (Mode S) vormingut toetava transpondri järjepidev töövõimekus peab olema võrdne 2. 10-4 lennutunni kohta või sellest väiksem (st keskmine tõrkevaba tööaeg (MTBF), mis on võrdne 5 000 lennutunniga või sellest suurem).

B osa:   artikli 4 lõike 3, artikli 5 lõike 4 punkti b artikli 5 lõike 5 punkti b, artikli 5 lõike 7, artikli 7 lõike 2 ning artikli 8 lõike 3 kohased sekundaarradari transpondri tehnilised võimalused

| 1. | Sekundaarradari transponder peab vastama vähemalt päringurežiimi S (Mode S) 2. taseme nõuetele ja olema sertifitseeritud vastavalt Chicago konventsiooni 10. lisa IV köite neljanda väljaande (sh kõik muudatused kuni muudatuseni nr 85) punktidele 2.1.5.1.2, 2.1.5.1.6 ja 2.1.5.1.7. |
| --- | --- |

1.

Sekundaarradari transponder peab vastama vähemalt päringurežiimi S (Mode S) 2. taseme nõuetele ja olema sertifitseeritud vastavalt Chicago konventsiooni 10. lisa IV köite neljanda väljaande (sh kõik muudatused kuni muudatuseni nr 85) punktidele 2.1.5.1.2, 2.1.5.1.6 ja 2.1.5.1.7.

| 2. | Iga kasutuselevõetud transpondri andmeväli peab vastama ICAO dokumendi 9871 (2. väljaanne) asjaomase jao nõuetele. |
| --- | --- |

2.

Iga kasutuselevõetud transpondri andmeväli peab vastama ICAO dokumendi 9871 (2. väljaanne) asjaomase jao nõuetele.

| 3. | Transpondrite jaoks muudetakse kättesaadavaks järgmised seireandmete elemendid, mille transponder edastab laiendatud skvitter-andmeedastuse (extended squitter (ES)) süsteemi ADS-B protokolli 2. versiooni kaudu, järgides ICAO dokumendis 9871 (2. väljaanne) kirjeldatud järgmisi vorminguid:






  a) | õhusõiduki 24-bitine ICAO aadress; |
| --- | --- | --- |

3.

Transpondrite jaoks muudetakse kättesaadavaks järgmised seireandmete elemendid, mille transponder edastab laiendatud skvitter-andmeedastuse (extended squitter (ES)) süsteemi ADS-B protokolli 2. versiooni kaudu, järgides ICAO dokumendis 9871 (2. väljaanne) kirjeldatud järgmisi vorminguid:

a)

õhusõiduki 24-bitine ICAO aadress;

| b) | õhusõidukitunnus; |
| --- | --- |

b)

õhusõidukitunnus;

| c) | päringurežiimi A (Mode A) tunnuskood; |
| --- | --- |

c)

päringurežiimi A (Mode A) tunnuskood;

| d) | spetsiaalne asukohaindikaator (SPI), mille kindlaksmääramisel kasutatakse sama allikat kui A osas kirjeldatud sama parameetri puhul; |
| --- | --- |

d)

spetsiaalne asukohaindikaator (SPI), mille kindlaksmääramisel kasutatakse sama allikat kui A osas kirjeldatud sama parameetri puhul;

| e) | eriolukordade tunnuskoodid (hädaolukord, raadioside häire, ebaseaduslik sekkumine õhusõiduki liikumisse), mille kindlaksmääramisel kasutatakse sama allikat kui A osas kirjeldatud sama parameetri puhul; |
| --- | --- |

e)

eriolukordade tunnuskoodid (hädaolukord, raadioside häire, ebaseaduslik sekkumine õhusõiduki liikumisse), mille kindlaksmääramisel kasutatakse sama allikat kui A osas kirjeldatud sama parameetri puhul;

| f) | ADS-B versiooni number (võrdub 2ga); |
| --- | --- |

f)

ADS-B versiooni number (võrdub 2ga);

| g) | ADS-B saatja klass; |
| --- | --- |

g)

ADS-B saatja klass;

| h) | geodeetiline horisontaalpositsioon vastavalt 1984. aasta rahvusvaheliste geodeetiliste koordinaatide süsteemi (WGS84) pikkus- ja laiuskraadidele, olenemata sellest, kas õhusõiduk on õhus või maa peal; |
| --- | --- |

h)

geodeetiline horisontaalpositsioon vastavalt 1984. aasta rahvusvaheliste geodeetiliste koordinaatide süsteemi (WGS84) pikkus- ja laiuskraadidele, olenemata sellest, kas õhusõiduk on õhus või maa peal;

| i) | geodeetilise horisontaalse asukoha kvaliteedinäitajad (vastavalt navigatsiooniterviklikkuse mõõdik (NIC), 95 % ulatuse asukoha navigatsioonitäpsuse mõõdik (NACp), seireallika terviklikkustaseme mõõdik (SIL), süsteemi ülesehitusliku töökindluse tagamise mõõdik (SDA)); |
| --- | --- |

i)

geodeetilise horisontaalse asukoha kvaliteedinäitajad (vastavalt navigatsiooniterviklikkuse mõõdik (NIC), 95 % ulatuse asukoha navigatsioonitäpsuse mõõdik (NACp), seireallika terviklikkustaseme mõõdik (SIL), süsteemi ülesehitusliku töökindluse tagamise mõõdik (SDA));

| j) | rõhkkõrgus merepinnast, mille kindlaksmääramisel kasutatakse sama allikat kui A osas kirjeldatud sama parameetri puhul; |
| --- | --- |

j)

rõhkkõrgus merepinnast, mille kindlaksmääramisel kasutatakse sama allikat kui A osas kirjeldatud sama parameetri puhul;

| k) | geomeetriline kõrgus vastavalt 1984. aasta rahvusvaheliste geodeetiliste koordinaatide süsteemile (WGS84), edastatakse täiendavalt ning kodeeritakse rõhkkõrguste erinevusena; |
| --- | --- |

k)

geomeetriline kõrgus vastavalt 1984. aasta rahvusvaheliste geodeetiliste koordinaatide süsteemile (WGS84), edastatakse täiendavalt ning kodeeritakse rõhkkõrguste erinevusena;

| l) | geomeetrilise vertikaaltäpsuse mõõdik (GVA); |
| --- | --- |

l)

geomeetrilise vertikaaltäpsuse mõõdik (GVA);

| m) | maapinnakiirus nii õhus (ida-lääne ning põhja-lõuna suunal) kui ka maapinnal (suunavektori pikkus ja liikumise hetkkiirus maapinnal); |
| --- | --- |

m)

maapinnakiirus nii õhus (ida-lääne ning põhja-lõuna suunal) kui ka maapinnal (suunavektori pikkus ja liikumise hetkkiirus maapinnal);

| n) | kiiruse navigatsioonitäpsuse mõõdikule (NACv) vastav kiiruse kvaliteedi näitaja; |
| --- | --- |

n)

kiiruse navigatsioonitäpsuse mõõdikule (NACv) vastav kiiruse kvaliteedi näitaja;

| o) | õhusõiduki kodeeritud mõõtmed (pikkus ja laius); |
| --- | --- |

o)

õhusõiduki kodeeritud mõõtmed (pikkus ja laius);

| p) | ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) antenni nihe; |
| --- | --- |

p)

ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) antenni nihe;

| q) | tõusu- ehk vertikaalkiirus baromeetriline kiirus vertikaalsuunal, mille määramisel kasutatakse sama allikat, mis C osa punkti 2 alapunktis g kirjeldatud näitaja puhul, kui õhusõiduk on kohustatud ja võimeline edastama asjaomast teavet päringurežiimi S (Mode S) andmesidekanali abil, või ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) vertikaalkiirus; |
| --- | --- |

q)

tõusu- ehk vertikaalkiirus baromeetriline kiirus vertikaalsuunal, mille määramisel kasutatakse sama allikat, mis C osa punkti 2 alapunktis g kirjeldatud näitaja puhul, kui õhusõiduk on kohustatud ja võimeline edastama asjaomast teavet päringurežiimi S (Mode S) andmesidekanali abil, või ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) vertikaalkiirus;

| r) | transpondri päringurežiimide juhtpaneelil / õhusõiduki juhtimissüsteemi seadmepaneelil (MCP/FCU) valitud kõrgus, mille määramisel kasutatakse sama allikat, mis C osas kirjeldatud sama näitaja puhul, kui õhusõiduk on kohustatud ja võimeline edastama seda teavet päringurežiimi S (Mode S) andmesidekanali abil; |
| --- | --- |

r)

transpondri päringurežiimide juhtpaneelil / õhusõiduki juhtimissüsteemi seadmepaneelil (MCP/FCU) valitud kõrgus, mille määramisel kasutatakse sama allikat, mis C osas kirjeldatud sama näitaja puhul, kui õhusõiduk on kohustatud ja võimeline edastama seda teavet päringurežiimi S (Mode S) andmesidekanali abil;

| s) | baromeetrilise rõhu asetus (miinus 800 hektopaskalit), mille määramisel kasutatakse sama allikat, mis C osas kirjeldatud sama näitaja puhul, kui õhusõiduk on kohustatud ja võimeline edastama seda teavet päringurežiimi S (Mode S) andmesidekanali abil; |
| --- | --- |

s)

baromeetrilise rõhu asetus (miinus 800 hektopaskalit), mille määramisel kasutatakse sama allikat, mis C osas kirjeldatud sama näitaja puhul, kui õhusõiduk on kohustatud ja võimeline edastama seda teavet päringurežiimi S (Mode S) andmesidekanali abil;

| t) | õhukokkupõrke vältimise süsteemi (ACAS) aktiivsed eelhoiatused, kui õhusõiduk on varustatud liiklusohust hoiatamise ja kokkupõrke vältimise süsteemiga (TCAS II), mille määramisel kasutatakse sama allikat, mis A osas kirjeldatud sama näitaja puhul. |
| --- | --- |

t)

õhukokkupõrke vältimise süsteemi (ACAS) aktiivsed eelhoiatused, kui õhusõiduk on varustatud liiklusohust hoiatamise ja kokkupõrke vältimise süsteemiga (TCAS II), mille määramisel kasutatakse sama allikat, mis A osas kirjeldatud sama näitaja puhul.

| 4. | Seireandmete elemendid (lõike 3 punktides h, k ja m kirjeldatud andmeelemendid) ning nende kvaliteediga seotud andmeelemendid (punkti 3 alapunktides i, l ja n kirjeldatud andmeelemendid) edastatakse transpondritele ühe ja sama füüsilise kasutajaliidese abil. |
| --- | --- |

4.

Seireandmete elemendid (lõike 3 punktides h, k ja m kirjeldatud andmeelemendid) ning nende kvaliteediga seotud andmeelemendid (punkti 3 alapunktides i, l ja n kirjeldatud andmeelemendid) edastatakse transpondritele ühe ja sama füüsilise kasutajaliidese abil.

| 5. | Andmete kogumise allikad, mis on ühendatud transpondriga ja mis edastavad lõike 3 punktides h ja i kirjeldatud andmeelemente, peavad vastama järgmistele andmete terviklikkusega seotud nõuetele:






  a) | horisontaalse asukoha (punkti 3 alapunktis h kirjeldatud andmeelement) seireallika terviklikkuse mõõdik (SIL, väljendatuna koos navigatsiooniterviklikkuse mõõdikuga (NIC)) on võrdne 10-7 lennutunni kohta või sellest väiksem; |
| --- | --- | --- |

5.

Andmete kogumise allikad, mis on ühendatud transpondriga ja mis edastavad lõike 3 punktides h ja i kirjeldatud andmeelemente, peavad vastama järgmistele andmete terviklikkusega seotud nõuetele:

a)

horisontaalse asukoha (punkti 3 alapunktis h kirjeldatud andmeelement) seireallika terviklikkuse mõõdik (SIL, väljendatuna koos navigatsiooniterviklikkuse mõõdikuga (NIC)) on võrdne 10-7 lennutunni kohta või sellest väiksem;

| b) | horisontaalse asukoha (punkti 3 alapunktis h kirjeldatud andmeelement) terviklikkusnõuetele vastav häire ooteaeg (mis muudab NIC kvaliteedinäitajat), juhul kui horisontaalse asukoha määramise allika terviklikkustaseme nõuetekohasuse tagamiseks tuleb jälgida õhusõiduki pardal asuvate seadmete abil, on 10 sekundit või rohkem. |
| --- | --- |

b)

horisontaalse asukoha (punkti 3 alapunktis h kirjeldatud andmeelement) terviklikkusnõuetele vastav häire ooteaeg (mis muudab NIC kvaliteedinäitajat), juhul kui horisontaalse asukoha määramise allika terviklikkustaseme nõuetekohasuse tagamiseks tuleb jälgida õhusõiduki pardal asuvate seadmete abil, on 10 sekundit või rohkem.

| 6. | Esmane andmete allikas, mis edastab punkti 3 alapunktides h ja i kirjeldatud andmeelemente, peab ühilduma vähemalt selliste GNSS-vastuvõtjatega, millel on vastuvõtja autonoomse terviklikkuse kontroll (RAIM) ning tõrgete avastamise ja kõrvaldamise (FDE) funktsioon koos asjaomaste andmete staatust käsitleva mõõdikute väljundiga, ning terviklikkuse mõõdik (NIC) ja 95 % ulatuse navigatsioonitäpsuse mõõdik (NAC). |
| --- | --- |

6.

Esmane andmete allikas, mis edastab punkti 3 alapunktides h ja i kirjeldatud andmeelemente, peab ühilduma vähemalt selliste GNSS-vastuvõtjatega, millel on vastuvõtja autonoomse terviklikkuse kontroll (RAIM) ning tõrgete avastamise ja kõrvaldamise (FDE) funktsioon koos asjaomaste andmete staatust käsitleva mõõdikute väljundiga, ning terviklikkuse mõõdik (NIC) ja 95 % ulatuse navigatsioonitäpsuse mõõdik (NAC).

| 7. | Punkti 3 alapunktides f, g ja k–p kirjeldatud andmeelemente edastavate andmeallikate süsteemi terviklikkuse tase peab olema võrdne 1 x 10-5 lennutunni kohta või sellest väiksem. |
| --- | --- |

7.

Punkti 3 alapunktides f, g ja k–p kirjeldatud andmeelemente edastavate andmeallikate süsteemi terviklikkuse tase peab olema võrdne 1 x 10-5 lennutunni kohta või sellest väiksem.

| 8. | Kvaliteedimõõdikutega seotud teave (NIC, NACp, SIL, SDA, NACv ja GVA (punkti 3 alapunktides i, l ja n kirjeldatud andmeelemendid) peab väljendama asjaomase andmeallika tegelikku toimivust, mis kehtib punkti 3 alapunktides h, k ja m kirjeldatud andmeelementide rakendusaja mõõtmise hetkel. |
| --- | --- |

8.

Kvaliteedimõõdikutega seotud teave (NIC, NACp, SIL, SDA, NACv ja GVA (punkti 3 alapunktides i, l ja n kirjeldatud andmeelemendid) peab väljendama asjaomase andmeallika tegelikku toimivust, mis kehtib punkti 3 alapunktides h, k ja m kirjeldatud andmeelementide rakendusaja mõõtmise hetkel.

| 9. | Punkti 3 alapunktides a–t kirjeldatud andmeelementide töötlemisel peab transpondrisüsteemi terviklikkuse tase laiendatud skvitter-andmeedastuse süsteemi ADS-B andmesidekanali (mis hõlmab kõiki avioonikaseadmete ja transpondri vahelisi ühendusi) puhul olema võrdne 10-5 lennutunni kohta või sellest väiksem. |
| --- | --- |

9.

Punkti 3 alapunktides a–t kirjeldatud andmeelementide töötlemisel peab transpondrisüsteemi terviklikkuse tase laiendatud skvitter-andmeedastuse süsteemi ADS-B andmesidekanali (mis hõlmab kõiki avioonikaseadmete ja transpondri vahelisi ühendusi) puhul olema võrdne 10-5 lennutunni kohta või sellest väiksem.

| 10. | Horisontaalse asukoha andmete koguviivitus (punkti 3 alapunktides h ja i kirjeldatud andmeelemendid) peab olema 95 % ulatusega andmeedastuste puhul võrdne 1,5 s või sellest väiksem. |
| --- | --- |

10.

Horisontaalse asukoha andmete koguviivitus (punkti 3 alapunktides h ja i kirjeldatud andmeelemendid) peab olema 95 % ulatusega andmeedastuste puhul võrdne 1,5 s või sellest väiksem.

| 11. | Horisontaalse asukoha andmete paranduseta viivitus (punkti 3 alapunktis h kirjeldatud andmeelemendid) on võrdne 0,6 s või sellest väiksem 95 % ulatuses juhtudest ning võrdne 1,0 s või sellest väiksem 99,9 % ulatusega andmeedastuste puhul. |
| --- | --- |

11.

Horisontaalse asukoha andmete paranduseta viivitus (punkti 3 alapunktis h kirjeldatud andmeelemendid) on võrdne 0,6 s või sellest väiksem 95 % ulatuses juhtudest ning võrdne 1,0 s või sellest väiksem 99,9 % ulatusega andmeedastuste puhul.

| 12. | Maapinnakiirusega seotud andmeelementide koguviivitus (punkti 3 alapunktides m ja n kirjeldatud andmeelemendid) peab olema 95 % ulatusega andmeedastuste puhul võrdne 1,5 s või sellest väiksem. |
| --- | --- |

12.

Maapinnakiirusega seotud andmeelementide koguviivitus (punkti 3 alapunktides m ja n kirjeldatud andmeelemendid) peab olema 95 % ulatusega andmeedastuste puhul võrdne 1,5 s või sellest väiksem.

| 13. | Kui transponder on seatud kasutama päringurežiimi A (Mode A) märguandekoodi 1000, piirab see päringurežiimi A (Mode A) kindlate tunnuskooditeadete saatmist laiendatud skvitter-andmeedastuse süsteemi ADS-B andmesidekanali abil. |
| --- | --- |

13.

Kui transponder on seatud kasutama päringurežiimi A (Mode A) märguandekoodi 1000, piirab see päringurežiimi A (Mode A) kindlate tunnuskooditeadete saatmist laiendatud skvitter-andmeedastuse süsteemi ADS-B andmesidekanali abil.

| 14. | Transpondri jaoks võib teha kättesaadavaks ka muud andmeelemendid. |
| --- | --- |

14.

Transpondri jaoks võib teha kättesaadavaks ka muud andmeelemendid.

| 15. | Punktis 14 osutatud andmeelemente võib edastada transpondri abil laiendatud skvitter-andmeedastuse süsteemi ADS-B andmesidekanali kaudu ainult juhul, kui õhusõiduki ja selle varustuse sertifitseerimismenetlus hõlmab andmeelementide edastamist laiendatud skvitter-andmeedastuse süsteemi ADS-B andmesidekanali kaudu, v.a sõjaväeliseks kasutamiseks ette nähtud vormingute puhul. |
| --- | --- |

15.

Punktis 14 osutatud andmeelemente võib edastada transpondri abil laiendatud skvitter-andmeedastuse süsteemi ADS-B andmesidekanali kaudu ainult juhul, kui õhusõiduki ja selle varustuse sertifitseerimismenetlus hõlmab andmeelementide edastamist laiendatud skvitter-andmeedastuse süsteemi ADS-B andmesidekanali kaudu, v.a sõjaväeliseks kasutamiseks ette nähtud vormingute puhul.

| 16. | ADS-B andmesidekanalit toetava transpondri järjepidev töövõimekus peab olema võrdne 2. 10-4 lennutunni kohta või sellest väiksem (st keskmise tõrkevaba töövältus on 5 000 lennutundi või sellest suurem). |
| --- | --- |

16.

ADS-B andmesidekanalit toetava transpondri järjepidev töövõimekus peab olema võrdne 2. 10-4 lennutunni kohta või sellest väiksem (st keskmise tõrkevaba töövältus on 5 000 lennutundi või sellest suurem).

C osa:   artikli 4 lõike 3, artikli 5 lõike 4 punkti c ja lõike 5 punkti c, artikli 7 lõike 2, artikli 8 lõike 3 ja artikli 14 lõike 1 kohased sekundaarradari transpondrite täiendavate seireandmete kogumise võimalused

| 1. | Iga kasutuselevõetud transpondri andmeväli peab vastama ICAO dokumendi 9871 (2. väljaanne) asjaomase osa nõuetele. |
| --- | --- |

1.

Iga kasutuselevõetud transpondri andmeväli peab vastama ICAO dokumendi 9871 (2. väljaanne) asjaomase osa nõuetele.

| 2. | Transpondrite jaoks tehakse kättesaadavaks järgmised andmeelemendid, mida transponder edastab vastavalt maapealse seireahela päringutele päringurežiimi S (Mode S) andmesidekanali abil kooskõlas ICAO dokumendis 9871 (2. väljaanne) kirjeldatud järgmiste vormingutega:






  a) | MCP/FCU paneelil valitud kõrgus; |
| --- | --- | --- |

2.

Transpondrite jaoks tehakse kättesaadavaks järgmised andmeelemendid, mida transponder edastab vastavalt maapealse seireahela päringutele päringurežiimi S (Mode S) andmesidekanali abil kooskõlas ICAO dokumendis 9871 (2. väljaanne) kirjeldatud järgmiste vormingutega:

a)

MCP/FCU paneelil valitud kõrgus;

| b) | kallutusnurk; |
| --- | --- |

b)

kallutusnurk;

| c) | teekonnajoone tegelik kaldenurk; |
| --- | --- |

c)

teekonnajoone tegelik kaldenurk;

| d) | maapinnakiirus; |
| --- | --- |

d)

maapinnakiirus;

| e) | magnetkurss; |
| --- | --- |

e)

magnetkurss;

| f) | näidiku õhkkiirus e indikaatorkiirus (IAS) või Machi arv; |
| --- | --- |

f)

näidiku õhkkiirus e indikaatorkiirus (IAS) või Machi arv;

| g) | tõusu- ehk vertikaalkiirus (baromeetriline või baromeetrilis-inertsiaalne); |
| --- | --- |

g)

tõusu- ehk vertikaalkiirus (baromeetriline või baromeetrilis-inertsiaalne);

| h) | baromeetrilise rõhu asetus (miinus 800 hektopaskalit); |
| --- | --- |

h)

baromeetrilise rõhu asetus (miinus 800 hektopaskalit);

| i) | teekonnajoone nurkkiirus või tegelik õhkkiirus, kui teekonnajoone tegelik nurkkiirus ei ole kättesaadav. |
| --- | --- |

i)

teekonnajoone nurkkiirus või tegelik õhkkiirus, kui teekonnajoone tegelik nurkkiirus ei ole kättesaadav.

| 3. | Transpondrile võivad olla kättesaadavaks tehtud ka muud andmeelemendid. |
| --- | --- |

3.

Transpondrile võivad olla kättesaadavaks tehtud ka muud andmeelemendid.

| 4. | Punktis 3 osutatud andmeelemente võib transpondri abil päringurežiimi S (Mode S) andmesidekanali kaudu edastada ainult juhul, kui õhusõiduki ja selle varustuse sertifitseerimismenetlus hõlmab andmeelementide edastamist päringurežiimi S (Mode S) andmesidekanali kaudu. |
| --- | --- |

4.

Punktis 3 osutatud andmeelemente võib transpondri abil päringurežiimi S (Mode S) andmesidekanali kaudu edastada ainult juhul, kui õhusõiduki ja selle varustuse sertifitseerimismenetlus hõlmab andmeelementide edastamist päringurežiimi S (Mode S) andmesidekanali kaudu.

---

III LISA

Artikli 5 lõike 1 kohased seireandmete vahetamise nõuded

| 1. | Artikli 2 lõike 1 punktides b ja c osutatud süsteemide vahel vahetatavad seireandmed peavad vastama asjaosaliste kokkulepitud andmevormingule. |
| --- | --- |

1.

Artikli 2 lõike 1 punktides b ja c osutatud süsteemide vahel vahetatavad seireandmed peavad vastama asjaosaliste kokkulepitud andmevormingule.

| 2. | Artikli 2 lõike 1 punktides b ja c osutatud süsteemidest väljapoole, teistele aeronavigatsiooniteenuse pakkujatele edastatavad seireandmete puhul peab olema võimalik:






  a) | identifitseerida andmete allikas; |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 2 lõike 1 punktides b ja c osutatud süsteemidest väljapoole, teistele aeronavigatsiooniteenuse pakkujatele edastatavad seireandmete puhul peab olema võimalik:

a)

identifitseerida andmete allikas;

| b) | identifitseerida andmete tüüp. |
| --- | --- |

b)

identifitseerida andmete tüüp.

| 3. | Artikli 2 lõike 1 punktides b ja c osutatud süsteemidest väljapoole, teistele aeronavigatsiooniteenuse pakkujatele edastatavad kõik seireandmed peavad olema varustatud ajatempliga ning aja väljendamisel tuleb kasutada koordineeritud maailmaaega (UTC). |
| --- | --- |

3.

Artikli 2 lõike 1 punktides b ja c osutatud süsteemidest väljapoole, teistele aeronavigatsiooniteenuse pakkujatele edastatavad kõik seireandmed peavad olema varustatud ajatempliga ning aja väljendamisel tuleb kasutada koordineeritud maailmaaega (UTC).

---

IV LISA

Artikli 5 lõikes 2 osutatud ametliku korra kehtestamise nõuded

Seireandmete vahetamise ametlik kord, milles aeronavigatsiooniteenuse osutajad on kokku leppinud, peab hõlmama vähemalt järgmist:

| a) | asjaosalised; |
| --- | --- |

a)

asjaosalised;

| b) | kokkulepitud korra kehtivusaeg; |
| --- | --- |

b)

kokkulepitud korra kehtivusaeg;

| c) | seireandmete maht; |
| --- | --- |

c)

seireandmete maht;

| d) | seireandmete allikad; |
| --- | --- |

d)

seireandmete allikad;

| e) | seireandmete vahetamise vorming; |
| --- | --- |

e)

seireandmete vahetamise vorming;

| f) | seireandmete vahetamiseks kasutatavad sidekanalid; |
| --- | --- |

f)

seireandmete vahetamiseks kasutatavad sidekanalid;

| g) | seireandmete edastamisteenuse osutamise lõpp-punktid; |
| --- | --- |

g)

seireandmete edastamisteenuse osutamise lõpp-punktid;

| h) | seireandmete kvaliteedinõuded seoses järgmisega:






  — | seireandmete kvaliteedi kontrollimiseks kasutatavad toimivusnäitajad või -parameetrid; |
| --- | --- | --- |

h)

seireandmete kvaliteedinõuded seoses järgmisega:

—

seireandmete kvaliteedi kontrollimiseks kasutatavad toimivusnäitajad või -parameetrid;

| — | seireandmete kvaliteedi kontrollimise meetodid ja vahendid; |
| --- | --- |

—

seireandmete kvaliteedi kontrollimise meetodid ja vahendid;

| — | seireandmete kvaliteedi kontrollimise sagedus; |
| --- | --- |

—

seireandmete kvaliteedi kontrollimise sagedus;

| — | andmete kvaliteeti käsitlev aruandluskord; |
| --- | --- |

—

andmete kvaliteeti käsitlev aruandluskord;

| — | iga toimivusnäitaja puhul määratakse kindlaks sobivad väärtuste vahemikud ning protseduurid, mida kohaldatakse juhul, kui toimivusnäitajad jäävad kindlaksmääratud väärtusvahemikust väljapoole; |
| --- | --- |

—

iga toimivusnäitaja puhul määratakse kindlaks sobivad väärtuste vahemikud ning protseduurid, mida kohaldatakse juhul, kui toimivusnäitajad jäävad kindlaksmääratud väärtusvahemikust väljapoole;

| — | kvaliteedinõuete täitmise kontrollimise ja tagamise eest vastutavad asjaosaliste esindajad; |
| --- | --- |

—

kvaliteedinõuete täitmise kontrollimise ja tagamise eest vastutavad asjaosaliste esindajad;

| i) | kokkulepitud teenustasemed seoses järgmisega:






  — | aeg, mil teenus on kättesaadav; |
| --- | --- | --- |

i)

kokkulepitud teenustasemed seoses järgmisega:

—

aeg, mil teenus on kättesaadav;

| — | järjepidevus; |
| --- | --- |

—

järjepidevus;

| — | terviklikkus; |
| --- | --- |

—

terviklikkus;

| — | keskmine tõrkevaba tööaeg; |
| --- | --- |

—

keskmine tõrkevaba tööaeg;

| — | tõrkele reageerimise aeg; |
| --- | --- |

—

tõrkele reageerimise aeg;

| — | ennetava hoolduse kavandamise ja teostamise kord; |
| --- | --- |

—

ennetava hoolduse kavandamise ja teostamise kord;

| j) | muudatuste juhtimise kord; |
| --- | --- |

j)

muudatuste juhtimise kord;

| k) | toimivust ja kättesaadavust käsitleva aruandluse kord, mis hõlmab ka ootamatuid seisakuid; |
| --- | --- |

k)

toimivust ja kättesaadavust käsitleva aruandluse kord, mis hõlmab ka ootamatuid seisakuid;

| l) | juhtimis- ja koordineerimiskord; |
| --- | --- |

l)

juhtimis- ja koordineerimiskord;

| m) | maapealse seireahela turbe ja asjaosaliste teavitamise kord. |
| --- | --- |

m)

maapealse seireahela turbe ja asjaosaliste teavitamise kord.

---

V LISA

Artikli 7 lõike 1 kohased seireahelate toimivustaseme hindamise nõuded

| 1. | Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemide toimivuse taset hinnatakse selles õhuruumiosas, kus kõnealuste süsteemide abil asjaomaseid seireteenuseid pakutakse. |
| --- | --- |

1.

Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemide toimivuse taset hinnatakse selles õhuruumiosas, kus kõnealuste süsteemide abil asjaomaseid seireteenuseid pakutakse.

| 2. | Aeronavigatsiooniteenuse osutajad kontrollivad süsteemi ja selle komponente korrapäraste ajavahemike järel ning töötavad välja ja jõustavad toimivuse valideerimise korral. Kontrollide vahelise ajavahemiku pikkus lepitakse kokku riikliku järelevalveasutusega, võttes arvesse süsteemi ja selle komponentide eripära. |
| --- | --- |

2.

Aeronavigatsiooniteenuse osutajad kontrollivad süsteemi ja selle komponente korrapäraste ajavahemike järel ning töötavad välja ja jõustavad toimivuse valideerimise korral. Kontrollide vahelise ajavahemiku pikkus lepitakse kokku riikliku järelevalveasutusega, võttes arvesse süsteemi ja selle komponentide eripära.

| 3. | Enne õhuruumi kavandamisega seotud muudatuste rakendamist kontrollitakse artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteeme, et teha kindlaks, kas need vastavad toimivusnõuetele ka nende käitamisel uues õhuruumiosas. |
| --- | --- |

3.

Enne õhuruumi kavandamisega seotud muudatuste rakendamist kontrollitakse artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteeme, et teha kindlaks, kas need vastavad toimivusnõuetele ka nende käitamisel uues õhuruumiosas.

---

VI LISA

Artiklis 9 osutatud nõuded

| 1. | Artiklis 4 sätestatud toimivusnõuded. |
| --- | --- |

1.

Artiklis 4 sätestatud toimivusnõuded.

| 2. | Artikli 5 lõigetes 2, 3 ja 7 sätestatud koostalitlusnõuded. |
| --- | --- |

2.

Artikli 5 lõigetes 2, 3 ja 7 sätestatud koostalitlusnõuded.

| 3. | Artiklis 6 sätestatud raadiospektri kaitse nõuded. |
| --- | --- |

3.

Artiklis 6 sätestatud raadiospektri kaitse nõuded.

| 4. | Artiklis 7 sätestatud seotud menetlusi käsitlevad nõuded. |
| --- | --- |

4.

Artiklis 7 sätestatud seotud menetlusi käsitlevad nõuded.

| 5. | Artikli 8 lõikes 5 sätestatud riiklikke õhusõidukeid käsitlevad nõuded. |
| --- | --- |

5.

Artikli 8 lõikes 5 sätestatud riiklikke õhusõidukeid käsitlevad nõuded.

| 6. | Artikli 12 lõikes 3 sätestatud täiendavad nõuded. |
| --- | --- |

6.

Artikli 12 lõikes 3 sätestatud täiendavad nõuded.

| 7. | III lisa punktis 3 sätestatud seireandmete vahetamise nõuded. |
| --- | --- |

7.

III lisa punktis 3 sätestatud seireandmete vahetamise nõuded.

---

VII LISA

Artikli 10 kohase komponentide vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamise nõuded

| 1. | Vastavustõendamine näitab komponentide vastavust käesoleva määruse alusel kohaldatavatele nõuetele või kasutuskõlblikkust ajal, kui need töötavad katsekeskkonnas. |
| --- | --- |

1.

Vastavustõendamine näitab komponentide vastavust käesoleva määruse alusel kohaldatavatele nõuetele või kasutuskõlblikkust ajal, kui need töötavad katsekeskkonnas.

| 2. | Vastavustõendamise menetlust juhib tootja, kes eelkõige






  a) | määrab kindlaks asjakohase katsekeskkonna; |
| --- | --- | --- |

2.

Vastavustõendamise menetlust juhib tootja, kes eelkõige

a)

määrab kindlaks asjakohase katsekeskkonna;

| b) | kontrollib, et katsekavas kirjeldatakse komponente katsekeskkonnas; |
| --- | --- |

b)

kontrollib, et katsekavas kirjeldatakse komponente katsekeskkonnas;

| c) | kontrollib, et katsekava hõlmaks kõiki kohaldatavaid nõudeid; |
| --- | --- |

c)

kontrollib, et katsekava hõlmaks kõiki kohaldatavaid nõudeid;

| d) | tagab tehnilise dokumentatsiooni ja testide kava ühtsuse ja kvaliteedi; |
| --- | --- |

d)

tagab tehnilise dokumentatsiooni ja testide kava ühtsuse ja kvaliteedi;

| e) | kavandab katsetamise korraldamise, personali, seadmed ja katseplatvormi konfiguratsiooni; |
| --- | --- |

e)

kavandab katsetamise korraldamise, personali, seadmed ja katseplatvormi konfiguratsiooni;

| f) | korraldab kontrollid ja testid kooskõlas katsekavaga; |
| --- | --- |

f)

korraldab kontrollid ja testid kooskõlas katsekavaga;

| g) | koostab aruande kontrollide ja testide tulemuste kohta. |
| --- | --- |

g)

koostab aruande kontrollide ja testide tulemuste kohta.

| 3. | Tootja tagab, et kõik artikli 10 kohased katsekeskkonda integreeritud komponendid vastavad käesoleva määruse nõuetele. |
| --- | --- |

3.

Tootja tagab, et kõik artikli 10 kohased katsekeskkonda integreeritud komponendid vastavad käesoleva määruse nõuetele.

| 4. | Vastavuse või kasutuskõlblikkuse tõendamise rahuldava lõpetamise korral koostab tootja omal vastutusel EÜ deklaratsiooni vastavuse või kasutuskõlblikkuse kohta, tuues eelkõige välja käesoleva määruse nõuded, millele komponent vastab, ja selle kasutamistingimused kooskõlas määruse (EÜ) nr 552/2004 III lisa punktiga 3. |
| --- | --- |

4.

Vastavuse või kasutuskõlblikkuse tõendamise rahuldava lõpetamise korral koostab tootja omal vastutusel EÜ deklaratsiooni vastavuse või kasutuskõlblikkuse kohta, tuues eelkõige välja käesoleva määruse nõuded, millele komponent vastab, ja selle kasutamistingimused kooskõlas määruse (EÜ) nr 552/2004 III lisa punktiga 3.

---

VIII LISA

Artikli 11 lõigetes 1 ja 2 osutatud tingimused

| 1. | Aeronavigatsiooniteenuse osutajal peavad olema oma organisatsioonisisesed aruandemeetodid, millega tagatakse ja kinnitatakse erapooletust ja hindamise sõltumatust vastavustõendamise ajal. |
| --- | --- |

1.

Aeronavigatsiooniteenuse osutajal peavad olema oma organisatsioonisisesed aruandemeetodid, millega tagatakse ja kinnitatakse erapooletust ja hindamise sõltumatust vastavustõendamise ajal.

| 2. | Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamise protsessi kaasatud personal teeb kontrolle maksimaalse võimaliku professionaalse usaldusväärsuse ja tehnilise pädevusega ning on vaba igasugusest otsustusvõimet või kontrollide tulemusi mõjutada võivast survest ja stiimulitest, eriti rahalistest stiimulitest eelkõige sellistelt isikutelt või isikute rühmadelt, keda kontrollide tulemused mõjutavad. |
| --- | --- |

2.

Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamise protsessi kaasatud personal teeb kontrolle maksimaalse võimaliku professionaalse usaldusväärsuse ja tehnilise pädevusega ning on vaba igasugusest otsustusvõimet või kontrollide tulemusi mõjutada võivast survest ja stiimulitest, eriti rahalistest stiimulitest eelkõige sellistelt isikutelt või isikute rühmadelt, keda kontrollide tulemused mõjutavad.

| 3. | Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamisse kaasatud töötajatel on juurdepääs varustusele, mis võimaldab neil nõutavaid kontrolle nõuetekohaselt teostada. |
| --- | --- |

3.

Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamisse kaasatud töötajatel on juurdepääs varustusele, mis võimaldab neil nõutavaid kontrolle nõuetekohaselt teostada.

| 4. | Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamisse kaasatud töötajatel on usaldusväärne tehniline ja kutsealane väljaõpe, rahuldavad teadmised vastavustõendamise nõuete kohta, piisav kogemus selles valdkonnas ning oskus koostada vastavustõendamist tõendavaid deklaratsioone, dokumente ja aruandeid. |
| --- | --- |

4.

Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamisse kaasatud töötajatel on usaldusväärne tehniline ja kutsealane väljaõpe, rahuldavad teadmised vastavustõendamise nõuete kohta, piisav kogemus selles valdkonnas ning oskus koostada vastavustõendamist tõendavaid deklaratsioone, dokumente ja aruandeid.

| 5. | Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamisse kaasatud töötajad on võimelised tegema kontrolle erapooletult. Nende töötasu ei tohi sõltuda tehtud kontrollide arvust ega tulemustest. |
| --- | --- |

5.

Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamisse kaasatud töötajad on võimelised tegema kontrolle erapooletult. Nende töötasu ei tohi sõltuda tehtud kontrollide arvust ega tulemustest.

---

IX LISA

A osa:   artikli 11 lõike 1 kohase süsteemide vastavustõendamise nõuded

| 1. | Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisega näidatakse nende süsteemide vastavust käesoleva määruse koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõuetele süsteemide käitamise konteksti peegeldavas keskkonnas. |
| --- | --- |

1.

Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisega näidatakse nende süsteemide vastavust käesoleva määruse koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõuetele süsteemide käitamise konteksti peegeldavas keskkonnas.

| 2. | Artikli 2 lõike 1 puntides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavust tõendatakse kooskõlas asjakohaste ja tunnustatud testimismeetoditega. |
| --- | --- |

2.

Artikli 2 lõike 1 puntides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavust tõendatakse kooskõlas asjakohaste ja tunnustatud testimismeetoditega.

| 3. | Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisel kasutatavatel testimisvahenditel peavad olema asjakohased funktsioonid. |
| --- | --- |

3.

Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisel kasutatavatel testimisvahenditel peavad olema asjakohased funktsioonid.

| 4. | Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisel koostatakse määruse (EÜ) nr 552/2004 IV lisa punkti 3 nõuete kohaselt tehniline toimik, mis sisaldab järgmisi osi:






  a) | rakendamise kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

4.

Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisel koostatakse määruse (EÜ) nr 552/2004 IV lisa punkti 3 nõuete kohaselt tehniline toimik, mis sisaldab järgmisi osi:

a)

rakendamise kirjeldus;

| b) | aruanne kontrollide ja testide kohta enne süsteemi kasutuselevõtmist. |
| --- | --- |

b)

aruanne kontrollide ja testide kohta enne süsteemi kasutuselevõtmist.

| 5. | Aeronavigatsiooniteenuse osutaja juhib vastavustõendamist ja eelkõige






  a) | määrab kindlaks sobiva operatsioonilise ja tehnilise katsekeskkonna, mis peegeldab operatsioonilist keskkonda; |
| --- | --- | --- |

5.

Aeronavigatsiooniteenuse osutaja juhib vastavustõendamist ja eelkõige

a)

määrab kindlaks sobiva operatsioonilise ja tehnilise katsekeskkonna, mis peegeldab operatsioonilist keskkonda;

| b) | kontrollib, et testide kavas kirjeldataks artikli 2 lõike 1 punktides b–d osutatud süsteemide integreerimist operatsioonilisse ja tehnilisse katsekeskkonda; |
| --- | --- |

b)

kontrollib, et testide kavas kirjeldataks artikli 2 lõike 1 punktides b–d osutatud süsteemide integreerimist operatsioonilisse ja tehnilisse katsekeskkonda;

| c) | kontrollib, et katsekava hõlmaks täielikult käesoleva määruse alusel kohaldatavaid koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõudeid; |
| --- | --- |

c)

kontrollib, et katsekava hõlmaks täielikult käesoleva määruse alusel kohaldatavaid koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõudeid;

| d) | tagab tehnilise dokumentatsiooni ja testide kava ühtsuse ja kvaliteedi; |
| --- | --- |

d)

tagab tehnilise dokumentatsiooni ja testide kava ühtsuse ja kvaliteedi;

| e) | kavandab testimise korraldamise, personali, seadmed ja testimissüsteemi konfiguratsiooni; |
| --- | --- |

e)

kavandab testimise korraldamise, personali, seadmed ja testimissüsteemi konfiguratsiooni;

| f) | korraldab kontrollid ja testid kooskõlas katsekavaga; |
| --- | --- |

f)

korraldab kontrollid ja testid kooskõlas katsekavaga;

| g) | koostab aruande kontrollide ja testide tulemuste kohta. |
| --- | --- |

g)

koostab aruande kontrollide ja testide tulemuste kohta.

| 6. | Aeronavigatsiooniteenuse osutaja tagab, et toimivas katsekeskkonnas käitatud, artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemid vastavad käesoleva määruse koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõuetele. |
| --- | --- |

6.

Aeronavigatsiooniteenuse osutaja tagab, et toimivas katsekeskkonnas käitatud, artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemid vastavad käesoleva määruse koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõuetele.

| 7. | Vastavustõendamise rahuldava lõpetamise korral koostavad aeronavigatsiooniteenuse osutajad süsteemi EÜ vastavusdeklaratsiooni ja esitavad selle koos tehnilise toimikuga määruse (EÜ) nr 552/2004 artikli 6 kohaselt riiklikule järelevalveasutusele. |
| --- | --- |

7.

Vastavustõendamise rahuldava lõpetamise korral koostavad aeronavigatsiooniteenuse osutajad süsteemi EÜ vastavusdeklaratsiooni ja esitavad selle koos tehnilise toimikuga määruse (EÜ) nr 552/2004 artikli 6 kohaselt riiklikule järelevalveasutusele.

B osa:   artikli 11 lõike 2 kohase süsteemide vastavustõendamise nõuded

| 1. | Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisega näidatakse nende süsteemide vastavust käesoleva määruse koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõuetele süsteemide käitamise konteksti peegeldavas keskkonnas. |
| --- | --- |

1.

Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisega näidatakse nende süsteemide vastavust käesoleva määruse koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõuetele süsteemide käitamise konteksti peegeldavas keskkonnas.

| 2. | Artikli 2 lõike 1 puntides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavust tõendatakse kooskõlas asjakohaste ja tunnustatud testimismeetoditega. |
| --- | --- |

2.

Artikli 2 lõike 1 puntides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavust tõendatakse kooskõlas asjakohaste ja tunnustatud testimismeetoditega.

| 3. | Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisel kasutatavatel testimisvahenditel peavad olema asjakohased funktsioonid. |
| --- | --- |

3.

Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisel kasutatavatel testimisvahenditel peavad olema asjakohased funktsioonid.

| 4. | Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisel koostatakse määruse (EÜ) nr 552/2004 IV lisa punkti 3 nõuete kohaselt tehniline toimik, mis sisaldab järgmisi osi:






  a) | rakendamise kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

4.

Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisel koostatakse määruse (EÜ) nr 552/2004 IV lisa punkti 3 nõuete kohaselt tehniline toimik, mis sisaldab järgmisi osi:

a)

rakendamise kirjeldus;

| b) | aruanne kontrollide ja testide kohta enne süsteemi kasutuselevõtmist. |
| --- | --- |

b)

aruanne kontrollide ja testide kohta enne süsteemi kasutuselevõtmist.

| 5. | Aeronavigatsiooniteenuse osutaja määrab kindlaks sobiva operatsioonilise ja tehnilise katsekeskkonna, mis peegeldab operatsioonilist keskkonda, ning laseb teavitatud asutusel teha vastavustõendamise. |
| --- | --- |

5.

Aeronavigatsiooniteenuse osutaja määrab kindlaks sobiva operatsioonilise ja tehnilise katsekeskkonna, mis peegeldab operatsioonilist keskkonda, ning laseb teavitatud asutusel teha vastavustõendamise.

| 6. | Vastavustõendamist juhib teavitatud asutus, kes eelkõige






  a) | kontrollib, et testide kavas kirjeldataks artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemide integreerimist operatsioonilisse ja tehnilisse katsekeskkonda; |
| --- | --- | --- |

6.

Vastavustõendamist juhib teavitatud asutus, kes eelkõige

a)

kontrollib, et testide kavas kirjeldataks artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemide integreerimist operatsioonilisse ja tehnilisse katsekeskkonda;

| b) | kontrollib, et katsekava hõlmaks täielikult käesoleva määruse alusel kohaldatavaid koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõudeid; |
| --- | --- |

b)

kontrollib, et katsekava hõlmaks täielikult käesoleva määruse alusel kohaldatavaid koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõudeid;

| c) | tagab tehnilise dokumentatsiooni ja testide kava ühtsuse ja kvaliteedi; |
| --- | --- |

c)

tagab tehnilise dokumentatsiooni ja testide kava ühtsuse ja kvaliteedi;

| d) | kavandab testimise korraldamise, personali, seadmed ja testimissüsteemi konfiguratsiooni; |
| --- | --- |

d)

kavandab testimise korraldamise, personali, seadmed ja testimissüsteemi konfiguratsiooni;

| e) | korraldab kontrollid ja testid kooskõlas katsekavaga; |
| --- | --- |

e)

korraldab kontrollid ja testid kooskõlas katsekavaga;

| f) | koostab aruande kontrollide ja testide tulemuste kohta. |
| --- | --- |

f)

koostab aruande kontrollide ja testide tulemuste kohta.

| 7. | Teavitatud asutus tagab, et toimivas katsekeskkonnas käitatud, artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemid vastavad käesoleva määruse koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõuetele. |
| --- | --- |

7.

Teavitatud asutus tagab, et toimivas katsekeskkonnas käitatud, artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemid vastavad käesoleva määruse koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõuetele.

| 8. | Vastavustõendamise rahuldava lõpetamise korral koostab teavitatud asutus tehtud toimingute kohta vastavussertifikaadi. |
| --- | --- |

8.

Vastavustõendamise rahuldava lõpetamise korral koostab teavitatud asutus tehtud toimingute kohta vastavussertifikaadi.

| 9. | Seejärel koostab aeronavigatsiooniteenuse osutaja süsteemi kohta EÜ vastavusdeklaratsiooni ja esitab selle koos tehnilise toimikuga määruse (EÜ) nr 552/2004 artikli 6 kohaselt riiklikule järelevalveasutusele. |
| --- | --- |

9.

Seejärel koostab aeronavigatsiooniteenuse osutaja süsteemi kohta EÜ vastavusdeklaratsiooni ja esitab selle koos tehnilise toimikuga määruse (EÜ) nr 552/2004 artikli 6 kohaselt riiklikule järelevalveasutusele.

---

| 23.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/53 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/53

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1208/2011,

22. november 2011,

millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 288/2009, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses ühenduse abiga, mis antakse koolidele puuvilja jagamise kava raames puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanitoodete jagamiseks haridusasutuste lastele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 103h punkti f koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1234/2007 artikliga 103ga kehtestatud koolidele puuvilja jagamise kava haldamisel saadud kogemusi arvesse võttes ning selleks, et hõlbustada selle rakendamist, on vaja selgitada ja lihtsustada mitmeid määruse (EÜ) nr 288/2009 (2) sätteid. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1234/2007 artikliga 103ga kehtestatud koolidele puuvilja jagamise kava haldamisel saadud kogemusi arvesse võttes ning selleks, et hõlbustada selle rakendamist, on vaja selgitada ja lihtsustada mitmeid määruse (EÜ) nr 288/2009 (2) sätteid.

| (2) | Määruse (EL) nr 1234/2007 artikli 103ga lõikega 2 on nõutud, et liikmesriigid võtavad vastu oma kava tõhususe suurendamiseks vajalikud täiendavad meetmed. Täiendavate meetmete eest ei saa liidu toetust, mis on ette nähtud koolidele puuvilja jagamise kavale. Seetõttu on vaja eristada kõnealuseid meetmeid täpsemini teavitusmeetmetest, millele võib anda liidu toetust. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1234/2007 artikli 103ga lõikega 2 on nõutud, et liikmesriigid võtavad vastu oma kava tõhususe suurendamiseks vajalikud täiendavad meetmed. Täiendavate meetmete eest ei saa liidu toetust, mis on ette nähtud koolidele puuvilja jagamise kavale. Seetõttu on vaja eristada kõnealuseid meetmeid täpsemini teavitusmeetmetest, millele võib anda liidu toetust.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 288/2009 artikli 5 lõikes 1 on sätestatud loetelu liidu toetuse saamise tingimustele vastavatest kuludest. Usaldusväärse finantsjuhtimise ja kulutuste kontrollimise tagamiseks on vaja sätestada selgemalt, millised kulud vastavad liidu toetuse saamise tingimustele. Kava tõhususe tagamiseks on asjakohane sätestada, et personalikuludele ei tohiks anda liidu toetust, erandiks on vaid teatavad personalikulud, mis on otseselt seotud kava rakendamisega. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 288/2009 artikli 5 lõikes 1 on sätestatud loetelu liidu toetuse saamise tingimustele vastavatest kuludest. Usaldusväärse finantsjuhtimise ja kulutuste kontrollimise tagamiseks on vaja sätestada selgemalt, millised kulud vastavad liidu toetuse saamise tingimustele. Kava tõhususe tagamiseks on asjakohane sätestada, et personalikuludele ei tohiks anda liidu toetust, erandiks on vaid teatavad personalikulud, mis on otseselt seotud kava rakendamisega.

| (4) | Kogemused on näidanud, et määruses (EÜ) nr 288/2009 sätestatud toetusetaotluste ja toetuse maksmise üksikasjalikke eeskirju on raske kohaldada asutuste puhul, kes ei ole seotud toodete tarnimisega, kuid võivad koolidele puuvilja jagamise kava raames täita järelevalve, hindamise ja teabevahetusega seotud ülesandeid. Seega tuleb täpsustada tingimused, mille kohaselt tuleks toetust anda järelevalve, hindamise ja teabevahetuse puhul. |
| --- | --- |

(4)

Kogemused on näidanud, et määruses (EÜ) nr 288/2009 sätestatud toetusetaotluste ja toetuse maksmise üksikasjalikke eeskirju on raske kohaldada asutuste puhul, kes ei ole seotud toodete tarnimisega, kuid võivad koolidele puuvilja jagamise kava raames täita järelevalve, hindamise ja teabevahetusega seotud ülesandeid. Seega tuleb täpsustada tingimused, mille kohaselt tuleks toetust anda järelevalve, hindamise ja teabevahetuse puhul.

| (5) | Kontrollinõuete piiramiseks toetusetaotlejate puhul, kes vastutavad üksnes järelevalve, hindamise ja teabevahetusega seotud ülesannete eest, tuleks lihtsustada kontrollieeskirju. Kõnealuste ülesannete eripärast tingituna on asjakohane vabastada need taotlejad kohapealsest kontrollist ning kohaldada nende suhtes üksnes täielikku halduskontrolli. |
| --- | --- |

(5)

Kontrollinõuete piiramiseks toetusetaotlejate puhul, kes vastutavad üksnes järelevalve, hindamise ja teabevahetusega seotud ülesannete eest, tuleks lihtsustada kontrollieeskirju. Kõnealuste ülesannete eripärast tingituna on asjakohane vabastada need taotlejad kohapealsest kontrollist ning kohaldada nende suhtes üksnes täielikku halduskontrolli.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 288/2009 artikli 3 lõike 5 teises lauses esineb keeleversioonide vahel vastuolu seoses koolidele puuvilja jagamise kava rakendamisega liikmesriikides. Mõnes keeleversioonis tuleks täpsustada, et kui liikmesriigid otsustavad rakendada mitut kava, peavad nad koostama strateegia igale kavale. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 288/2009 artikli 3 lõike 5 teises lauses esineb keeleversioonide vahel vastuolu seoses koolidele puuvilja jagamise kava rakendamisega liikmesriikides. Mõnes keeleversioonis tuleks täpsustada, et kui liikmesriigid otsustavad rakendada mitut kava, peavad nad koostama strateegia igale kavale.

| (7) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 288/2009 vastavalt muuta ja parandada. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 288/2009 vastavalt muuta ja parandada.

| (8) | Programmitöö eesmärgil ja selle tagamiseks, et eeskirjad ei muutu kohaldamisperioodi jooksul, tuleks käesoleva määrusega ettenähtud muudatusi kohaldada alates koolidele puuvilja jagamise kava käesoleva rakendusperioodi algusest, st 1. augustist 2011. |
| --- | --- |

(8)

Programmitöö eesmärgil ja selle tagamiseks, et eeskirjad ei muutu kohaldamisperioodi jooksul, tuleks käesoleva määrusega ettenähtud muudatusi kohaldada alates koolidele puuvilja jagamise kava käesoleva rakendusperioodi algusest, st 1. augustist 2011.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee seisukohaga, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee seisukohaga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 288/2009 muutmine

Määrust (EÜ) nr 288/2009 muudetakse järgmiselt.

| (1) | Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Liikmesriigid kirjeldavad oma strateegias, millised kaasnevad meetmed nad oma kava eduka rakendamise tagamiseks võtavad. Kõnealused meetmed on hariduslikud ja on suunatud sihtrühma teadmiste parandamisele puu- ja köögiviljasektori või tervislike toitumisharjumuste vallas ning need võivad kaasata õpetajaid ja vanemaid.”. |
| --- | --- |

(1)

Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liikmesriigid kirjeldavad oma strateegias, millised kaasnevad meetmed nad oma kava eduka rakendamise tagamiseks võtavad. Kõnealused meetmed on hariduslikud ja on suunatud sihtrühma teadmiste parandamisele puu- ja köögiviljasektori või tervislike toitumisharjumuste vallas ning need võivad kaasata õpetajaid ja vanemaid.”.

| (2) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 103ga sätestatud liidu toetuse saamise tingimustele vastavad järgmised kulud:






  a) | koolidele puuvilja jagamise kavaga hõlmatud ja haridusasutusele tarnitud puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögivilja ning banaanitoodete kulud; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 103ga sätestatud liidu toetuse saamise tingimustele vastavad järgmised kulud:

a)

koolidele puuvilja jagamise kavaga hõlmatud ja haridusasutusele tarnitud puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögivilja ning banaanitoodete kulud;

| b) | seonduvad kulud, mis on otseselt seotud koolidele puuvilja jagamise kava rakendamisega ning mis hõlmavad üksnes:






  i) | seadmete ostmise, üürimise, rentimise ja liisimisega seotud kulusid, kui need on strateegiaga ette nähtud; |
| --- | --- | --- |

b)

seonduvad kulud, mis on otseselt seotud koolidele puuvilja jagamise kava rakendamisega ning mis hõlmavad üksnes:

i)

seadmete ostmise, üürimise, rentimise ja liisimisega seotud kulusid, kui need on strateegiaga ette nähtud;

| ii) | artiklis 12 osutatud järelevalve- ja hindamistegevustega seotud kulusid, mis on otseselt seotud koolidele puuvilja jagamise kavaga; |
| --- | --- |

ii)

artiklis 12 osutatud järelevalve- ja hindamistegevustega seotud kulusid, mis on otseselt seotud koolidele puuvilja jagamise kavaga;

| iii) | teabevahetuskulusid, mis on otseselt seotud laiema avalikkuse teavitamisega koolidele puuvilja jagamise kavast ning artikli 14 lõikes 1 osutatud plakatiga; kõnelused kulud võivad ka hõlmata ühte või mitut järgmist teabevahetuse meedet ja tegevust:






  — | teavituskampaaniad raadio- ja teleringhäälingu, elektroonilise side, ajalehtede ja sarnaste teabevahendite abil; |
| --- | --- | --- |

iii)

teabevahetuskulusid, mis on otseselt seotud laiema avalikkuse teavitamisega koolidele puuvilja jagamise kavast ning artikli 14 lõikes 1 osutatud plakatiga; kõnelused kulud võivad ka hõlmata ühte või mitut järgmist teabevahetuse meedet ja tegevust:

—

teavituskampaaniad raadio- ja teleringhäälingu, elektroonilise side, ajalehtede ja sarnaste teabevahendite abil;

| — | infotunnid, konverentsid, seminarid ja õpikojad, mis on suunatud laiema avalikkuse teavitamisele kavast ning sarnased üritused; |
| --- | --- |

—

infotunnid, konverentsid, seminarid ja õpikojad, mis on suunatud laiema avalikkuse teavitamisele kavast ning sarnased üritused;

| — | teavitamis- ja müügiedendusmaterjalid, nagu kirjad, infolehed, brošüürid, meened ja muu sarnane.”; |
| --- | --- |

—

teavitamis- ja müügiedendusmaterjalid, nagu kirjad, infolehed, brošüürid, meened ja muu sarnane.”;

| ii) | lisatakse järgmine uus lõik:
  „Käibemaks ja personalikulud ei vasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 103ga sätestatud liidu toetuse saamise tingimustele, välja arvatud personalikulud, mis moodustavad osa käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud tegevuste kuludest, kui need on läbi viidud allhanke korras.”; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine uus lõik:

„Käibemaks ja personalikulud ei vasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 103ga sätestatud liidu toetuse saamise tingimustele, välja arvatud personalikulud, mis moodustavad osa käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud tegevuste kuludest, kui need on läbi viidud allhanke korras.”;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Lõike 1 esimese lõigu punkti b alapunkti iii kohaste kulude kogusumma peab olema kindlaksmääratud summa ning see ei tohi pärast artikli 4 lõikes 4 osutatud lõplikku eraldamist ületada 5 % asjaomasele liikmesriigile eraldatud liidu aastasest toetussummast.
  Lõike 1 esimese lõigu punkti b alapunktide i ja ii kohaste kulude kogusumma ei tohi pärast artikli 4 lõikes 4 osutatud lõplikku eraldamist ületada 10 % asjaomasele liikmesriigile eraldatud liidu aastasest toetussummast.”. |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõike 1 esimese lõigu punkti b alapunkti iii kohaste kulude kogusumma peab olema kindlaksmääratud summa ning see ei tohi pärast artikli 4 lõikes 4 osutatud lõplikku eraldamist ületada 5 % asjaomasele liikmesriigile eraldatud liidu aastasest toetussummast.

Lõike 1 esimese lõigu punkti b alapunktide i ja ii kohaste kulude kogusumma ei tohi pärast artikli 4 lõikes 4 osutatud lõplikku eraldamist ületada 10 % asjaomasele liikmesriigile eraldatud liidu aastasest toetussummast.”.

| (3) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Toetusetaotlejate heakskiitmise tingimused
  1.   Pädeva asutuse heakskiidu saamiseks peab toetusetaotleja võtma selle ees järgmised kirjalikud kohustused:






  a) | kasutama käesolevale määrusele vastava koolidele puuvilja jagamise kava alusel rahastatud tooteid selleks, et neid tarbiksid selle haridusasutuse või nende haridusasutuste lapsed, millega seoses toetust taotletakse; |
| --- | --- | --- |

(3)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Toetusetaotlejate heakskiitmise tingimused

1.   Pädeva asutuse heakskiidu saamiseks peab toetusetaotleja võtma selle ees järgmised kirjalikud kohustused:

a)

kasutama käesolevale määrusele vastava koolidele puuvilja jagamise kava alusel rahastatud tooteid selleks, et neid tarbiksid selle haridusasutuse või nende haridusasutuste lapsed, millega seoses toetust taotletakse;

| b) | kasutama toetust koolidele puuvilja jagamise kava järelevalveks ja hindamiseks või kava eesmärgile vastavaks teabevahetuseks; |
| --- | --- |

b)

kasutama toetust koolidele puuvilja jagamise kava järelevalveks ja hindamiseks või kava eesmärgile vastavaks teabevahetuseks;

| c) | hüvitama asjaomaste koguste eest alusetult makstud toetuse, kui leitakse, et tooted ei ole jagatud artiklis 2 osutatud lastele või et toetust on makstud toodete eest, mis ei ole käesoleva määruse alusel toetuskõlblikud; |
| --- | --- |

c)

hüvitama asjaomaste koguste eest alusetult makstud toetuse, kui leitakse, et tooted ei ole jagatud artiklis 2 osutatud lastele või et toetust on makstud toodete eest, mis ei ole käesoleva määruse alusel toetuskõlblikud;

| d) | maksma pettuse või tõsise hooletuse korral summa, mis on võrdne algselt makstud summa ja selle summa vahega, millele taotlejal on õigus; |
| --- | --- |

d)

maksma pettuse või tõsise hooletuse korral summa, mis on võrdne algselt makstud summa ja selle summa vahega, millele taotlejal on õigus;

| e) | andma taotluse korral pädeva asutuse käsutusse täiendavad dokumendid; |
| --- | --- |

e)

andma taotluse korral pädeva asutuse käsutusse täiendavad dokumendid;

| f) | nõustuma liikmesriigi pädeva asutuse poolt vajalikuks peetava mis tahes kontrolliga, eelkõige arvepidamise ja füüsilise kontrolliga. |
| --- | --- |

f)

nõustuma liikmesriigi pädeva asutuse poolt vajalikuks peetava mis tahes kontrolliga, eelkõige arvepidamise ja füüsilise kontrolliga.

2.   Artikli 6 lõike 2 punkti e alapunktis ii osutatud toetusetaotlejate puhul kohaldatakse üksnes käesoleva artikli lõike 1 punkte b, d ja e.

3.   Artikli 6 lõike 2 punktides c ja d ning punkti e alapunktis i osutatud toetusetaotlejad võtavad täiendava kirjaliku kohustuse pidada arvestust haridusasutuste või vajaduse korral haridusametite nimede ja aadresside ning kõnealustele asutustele või ametitele müüdud või tarnitud toodete ja koguste kohta.

4.   Liikmesriigid võivad taotlejalt nõuda täiendavaid kirjalikke kohustusi.”.

| (4) | Artikkel 8 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(4)

Artikkel 8 jäetakse välja.

| (5) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Toetusetaotlused tuleb koostada viisil, mille määrab kindlaks liikmesriigi pädev asutus.
  Artikli 6 lõike 2 punktides a–d ja punkti e alapunktis i osutatud taotlejate esitatud toetusetaotlused hõlmavad vähemalt järgmist teavet:






  a) | jagatavad kogused; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Toetusetaotlused tuleb koostada viisil, mille määrab kindlaks liikmesriigi pädev asutus.

Artikli 6 lõike 2 punktides a–d ja punkti e alapunktis i osutatud taotlejate esitatud toetusetaotlused hõlmavad vähemalt järgmist teavet:

a)

jagatavad kogused;

| b) | käesoleva lõike punktis a osutatud teabega seotud haridusasutuse või haridusameti nimi ja aadress või identifitseerimisnumber; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lõike punktis a osutatud teabega seotud haridusasutuse või haridusameti nimi ja aadress või identifitseerimisnumber;

| c) | laste arv liikmesriigi strateegias määratletud sihtrühma vastavas haridusasutuses; |
| --- | --- |

c)

laste arv liikmesriigi strateegias määratletud sihtrühma vastavas haridusasutuses;

| d) | liikmesriikide määratud täiendavad dokumendid.”; |
| --- | --- |

d)

liikmesriikide määratud täiendavad dokumendid.”;

| (b) | lõikele 3 lisatakse järgmine lause:
  „Artikli 12 kohaselt esitatud hindamisaruandega seonduvate toetusetaotluste puhul on tähtajaks artikli 12 lõikes 2 osutatud hindamistähtajale järgneva esimese kuu viimane päev.”; |
| --- | --- |

(b)

lõikele 3 lisatakse järgmine lause:

„Artikli 12 kohaselt esitatud hindamisaruandega seonduvate toetusetaotluste puhul on tähtajaks artikli 12 lõikes 2 osutatud hindamistähtajale järgneva esimese kuu viimane päev.”;

| (c) | lõike 4 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Taotletud summasid tuleb tõendada dokumentide abil, mis peavad olema pädevatele asutustele kättesaadavad.”. |
| --- | --- |

(c)

lõike 4 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Taotletud summasid tuleb tõendada dokumentide abil, mis peavad olema pädevatele asutustele kättesaadavad.”.

| (6) | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõike 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Artikli 6 lõike 2 punktides a–d ja punkti e alapunktis i osutatud toetusetaotlejatele makstakse toetust üksnes:”; |
| --- | --- | --- |

(6)

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõike 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Artikli 6 lõike 2 punktides a–d ja punkti e alapunktis i osutatud toetusetaotlejatele makstakse toetust üksnes:”;

| (b) | lisatakse uus lõige 1a:
  „1a.   Artikli 6 lõike 2 punkti e alapunktis ii osutatud toetusetaotlejatele makstakse toetust üksnes asjaomaste kaupade tarnimisel või teenuste osutamisel ning liikmesriigi pädevate asutuste nõutud seonduvate ja tõendavate dokumentide esitamisel.”; |
| --- | --- |

(b)

lisatakse uus lõige 1a:

„1a.   Artikli 6 lõike 2 punkti e alapunktis ii osutatud toetusetaotlejatele makstakse toetust üksnes asjaomaste kaupade tarnimisel või teenuste osutamisel ning liikmesriigi pädevate asutuste nõutud seonduvate ja tõendavate dokumentide esitamisel.”;

| (c) | lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui artikli 10 lõikes 3 osutatud tähtaega ületatakse kahe kuu võrra, siis vähendatakse toetust täiendavalt 1 % võrra iga lisapäeva kohta.”. |
| --- | --- |

(c)

lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kui artikli 10 lõikes 3 osutatud tähtaega ületatakse kahe kuu võrra, siis vähendatakse toetust täiendavalt 1 % võrra iga lisapäeva kohta.”.

| (7) | Artikli 12 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Liikmesriigid hindavad koolidele puuvilja jagamise kava rakendamist ja annavad hinnangu selle tõhususele. Rakendusperioodi 1. august 2010 – 31. juuli 2011 hindamistulemused teatavad liikmesriigid komisjonile 29. veebruariks 2012. Järgnevate rakendusperioodide puhul esitavad liikmesriigid 29. veebruari 2012 järel iga viienda aasta veebruari lõpuks hindamisaruande, mis hõlmab eelnevat viieaastast rakendusperioodi.”. |
| --- | --- |

(7)

Artikli 12 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liikmesriigid hindavad koolidele puuvilja jagamise kava rakendamist ja annavad hinnangu selle tõhususele. Rakendusperioodi 1. august 2010 – 31. juuli 2011 hindamistulemused teatavad liikmesriigid komisjonile 29. veebruariks 2012. Järgnevate rakendusperioodide puhul esitavad liikmesriigid 29. veebruari 2012 järel iga viienda aasta veebruari lõpuks hindamisaruande, mis hõlmab eelnevat viieaastast rakendusperioodi.”.

| (8) | Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse järgimine. Kõnealused meetmed hõlmavad kõigi toetusetaotluste täielikku halduskontrolli.
  2.   Kui toetust taotleb artikli 6 lõike 2 punktides a–d ja punkti e alapunktis i osutatud toetusetaotleja, hõlmab halduskontroll liikmesriikide määratletud, toodete tarnimist tõendavate dokumentide kontrollimist. Halduskontrollile lisandub eelkõige järgmiste aspektide suhtes teostatav kohapealne kontroll:






  a) | artiklis 7 osutatud arvepidamine, sh sellised finantsdokumendid nagu ostu- ja müügiarved ning pangaväljavõtted; |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse järgimine. Kõnealused meetmed hõlmavad kõigi toetusetaotluste täielikku halduskontrolli.

2.   Kui toetust taotleb artikli 6 lõike 2 punktides a–d ja punkti e alapunktis i osutatud toetusetaotleja, hõlmab halduskontroll liikmesriikide määratletud, toodete tarnimist tõendavate dokumentide kontrollimist. Halduskontrollile lisandub eelkõige järgmiste aspektide suhtes teostatav kohapealne kontroll:

a)

artiklis 7 osutatud arvepidamine, sh sellised finantsdokumendid nagu ostu- ja müügiarved ning pangaväljavõtted;

| b) | subsideeritud toodete kasutamine vastavalt käesolevale määrusele, eriti juhtudel, kui on alust kahtlustada mis tahes eeskirjade eiramist.”; |
| --- | --- |

b)

subsideeritud toodete kasutamine vastavalt käesolevale määrusele, eriti juhtudel, kui on alust kahtlustada mis tahes eeskirjade eiramist.”;

| (b) | lisatakse uus lõige 2a:
  „2a.   Kui toetust taotleb artikli 6 lõike 2 punkti e alapunktis ii osutatud taotleja, hõlmab halduskontroll kaupade tarnimise või teenuste osutamise ning taotletud kulude õigsuse kontrollimist.”; |
| --- | --- |

(b)

lisatakse uus lõige 2a:

„2a.   Kui toetust taotleb artikli 6 lõike 2 punkti e alapunktis ii osutatud taotleja, hõlmab halduskontroll kaupade tarnimise või teenuste osutamise ning taotletud kulude õigsuse kontrollimist.”;

| (c) | lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Iga 1. augustil algava ja 31. juulil lõppeva perioodi kohta teostatud kohapealsete kontrollide koguarv peab hõlmama vähemalt 5 % riigis jagatud toetusest ja vähemalt 5 % kõigist artikli 6 lõike 2 punktides a–d ja punkti e alapunktis i osutatud taotlejaist.”; |
| --- | --- |

(c)

lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Iga 1. augustil algava ja 31. juulil lõppeva perioodi kohta teostatud kohapealsete kontrollide koguarv peab hõlmama vähemalt 5 % riigis jagatud toetusest ja vähemalt 5 % kõigist artikli 6 lõike 2 punktides a–d ja punkti e alapunktis i osutatud taotlejaist.”;

| (d) | lõike 6 esimeses lauses asendatakse viide punktile e viitega artikli 6 lõike 2 punkti e alapunktile i. |
| --- | --- |

(d)

lõike 6 esimeses lauses asendatakse viide punktile e viitega artikli 6 lõike 2 punkti e alapunktile i.

| (9) | Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui liikmesriigid otsustavad lõikes 1 osutatud plakati kasutamata jätta, peavad nad oma strateegias selgitama, kuidas nad teavitavad avalikkust Euroopa Liidu rahalisest toetusest nende kavale.”; |
| --- | --- | --- |

(9)

Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui liikmesriigid otsustavad lõikes 1 osutatud plakati kasutamata jätta, peavad nad oma strateegias selgitama, kuidas nad teavitavad avalikkust Euroopa Liidu rahalisest toetusest nende kavale.”;

| (b) | lisatakse uus lõige 2a:
  „2a.   Liikmesriikide koolidele puuvilja jagamise kava käsitlevad veebisaidid ja mis tahes muud artikli 5 lõike 1 punkti b alapunktis iii osutatud teavitusvahendid peavad igal juhul olema varustatud Euroopa Liidu lipuga ja sisaldama viidet Euroopa koolidele puuvilja jagamise kavale ja Euroopa Liidu rahalisele toetusele.”. |
| --- | --- |

(b)

lisatakse uus lõige 2a:

„2a.   Liikmesriikide koolidele puuvilja jagamise kava käsitlevad veebisaidid ja mis tahes muud artikli 5 lõike 1 punkti b alapunktis iii osutatud teavitusvahendid peavad igal juhul olema varustatud Euroopa Liidu lipuga ja sisaldama viidet Euroopa koolidele puuvilja jagamise kavale ja Euroopa Liidu rahalisele toetusele.”.

| (10) | Artikli 15 lõike 1 teises lõigus asendatakse punktid a ja b järgmisega:






  „a) | järelevalve tulemused vastavalt artikli 12 lõikele 1 e-posti aadressile AGRI-HORT-SCHOOLFRUIT@ec.europa.eu; |
| --- | --- | --- |

(10)

Artikli 15 lõike 1 teises lõigus asendatakse punktid a ja b järgmisega:

„a)

järelevalve tulemused vastavalt artikli 12 lõikele 1 e-posti aadressile AGRI-HORT-SCHOOLFRUIT@ec.europa.eu;

| b) | artiklite 13 ja 16 kohaselt teostatud kohapealse kontrolli üksikasjad ja tulemused e-posti aadressile AGRI-J2@ec.europa.eu.”. |
| --- | --- |

b)

artiklite 13 ja 16 kohaselt teostatud kohapealse kontrolli üksikasjad ja tulemused e-posti aadressile AGRI-J2@ec.europa.eu.”.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 288/2009 parandamine

Artikli 3 lõike 5 teine lause asendatakse järgmisega:

„Kui nad otsustavad rakendada mitut kava, koostavad nad strateegia igale kavale.”

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. augustist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. november 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 94, 8.4.2009, lk 38.

2

---

| 23.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/57 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/57

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1209/2011,

22. november 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. novembril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. november 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 51,9 |
| MA | 44,2 |
| MK | 57,4 |
| TR | 87,5 |
| ZZ | 60,3 |
| 0707 00 05 | AL | 64,0 |
| EG | 188,1 |
| TR | 93,5 |
| ZZ | 115,2 |
| 0709 90 70 | MA | 42,4 |
| TR | 132,9 |
| ZZ | 87,7 |
| 0805 20 10 | MA | 73,5 |
| ZA | 65,5 |
| ZZ | 69,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 41,7 |
| IL | 72,8 |
| JM | 134,1 |
| MA | 53,5 |
| TR | 80,2 |
| UY | 42,7 |
| ZA | 62,9 |
| ZZ | 69,7 |
| 0805 50 10 | TR | 57,4 |
| ZZ | 57,4 |
| 0808 10 80 | CA | 110,8 |
| CL | 90,0 |
| CN | 67,2 |
| MK | 41,0 |
| NZ | 64,9 |
| US | 71,3 |
| ZA | 108,1 |
| ZZ | 79,0 |
| 0808 20 50 | AR | 43,9 |
| CN | 60,4 |
| ZA | 73,2 |
| ZZ | 59,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

51,9

MA

44,2

MK

57,4

TR

87,5

ZZ

60,3

0707 00 05

AL

64,0

EG

188,1

TR

93,5

ZZ

115,2

0709 90 70

MA

42,4

TR

132,9

ZZ

87,7

0805 20 10

MA

73,5

ZA

65,5

ZZ

69,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

41,7

IL

72,8

JM

134,1

MA

53,5

TR

80,2

UY

42,7

ZA

62,9

ZZ

69,7

0805 50 10

TR

57,4

ZZ

57,4

0808 10 80

CA

110,8

CL

90,0

CN

67,2

MK

41,0

NZ

64,9

US

71,3

ZA

108,1

ZZ

79,0

0808 20 50

AR

43,9

CN

60,4

ZA

73,2

ZZ

59,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---