# Eiropas Savienības L 326/2011

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2011.326.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 326 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 8. decembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2011.326.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 326

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 8. decembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1227/2011 (2011. gada 25. oktobris) par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1228/2011 (2011. gada 16. novembris), ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 429/73, ar ko paredz īpašus noteikumus dažu tādu preču ievešanai Kopienā, uz kurām attiecas Regula (EEK) Nr. 1059/69 un kuru izcelsme ir Turcijā | 17 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1229/2011 (2011. gada 16. novembris), ar ko atceļ dažus novecojušus Padomes tiesību aktus kopējās lauksaimniecības politikas jomā | 18 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1230/2011 (2011. gada 16. novembris), ar ko atceļ dažus novecojušus Padomes tiesību aktus kopējās tirdzniecības politikas jomā | 21 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1231/2011 (2011. gada 16. novembris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 378/2007 attiecībā uz noteikumu par brīvprātīgas modulācijas tiešajiem maksājumiem īstenošanu saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku | 24 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1232/2011, (2011. gada 16. novembris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei | 26 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2011 (2011. gada 16. novembris) par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK | 45 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/89/ES (2011. gada 16. novembris), ar ko attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu sabiedrību papildu uzraudzību groza Direktīvu 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK un 2009/138/EK (
  1
  ) | 113 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1227/2011 (2011. gada 25. oktobris) par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību (
  1
  )

1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1228/2011 (2011. gada 16. novembris), ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 429/73, ar ko paredz īpašus noteikumus dažu tādu preču ievešanai Kopienā, uz kurām attiecas Regula (EEK) Nr. 1059/69 un kuru izcelsme ir Turcijā

17

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1229/2011 (2011. gada 16. novembris), ar ko atceļ dažus novecojušus Padomes tiesību aktus kopējās lauksaimniecības politikas jomā

18

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1230/2011 (2011. gada 16. novembris), ar ko atceļ dažus novecojušus Padomes tiesību aktus kopējās tirdzniecības politikas jomā

21

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1231/2011 (2011. gada 16. novembris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 378/2007 attiecībā uz noteikumu par brīvprātīgas modulācijas tiešajiem maksājumiem īstenošanu saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku

24

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1232/2011, (2011. gada 16. novembris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei

26

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2011 (2011. gada 16. novembris) par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK

45

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/89/ES (2011. gada 16. novembris), ar ko attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu sabiedrību papildu uzraudzību groza Direktīvu 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK un 2009/138/EK (
  1
  )

1

113

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 8.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1227/2011

(2011. gada 25. oktobris)

par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Nepieciešams nodrošināt, lai patērētāji un citi tirgus dalībnieki varētu būt pārliecināti par elektroenerģijas un gāzes tirgu integritāti un lai enerģijas vairumtirgos noteiktās cenas atspoguļotu patiesu un konkurētspējīgu piedāvājuma un pieprasījuma mijiedarbību, kā arī lai nevarētu gūt ienākumus no tirgus ļaunprātīgas izmantošanas. |
| --- | --- |

(1)

Nepieciešams nodrošināt, lai patērētāji un citi tirgus dalībnieki varētu būt pārliecināti par elektroenerģijas un gāzes tirgu integritāti un lai enerģijas vairumtirgos noteiktās cenas atspoguļotu patiesu un konkurētspējīgu piedāvājuma un pieprasījuma mijiedarbību, kā arī lai nevarētu gūt ienākumus no tirgus ļaunprātīgas izmantošanas.

| (2) | Enerģijas vairumtirgu integritātes un pārredzamības palielināšanas mērķim vajadzētu būt atklātas un godīgas konkurences stiprināšanai enerģijas vairumtirgos enerģijas galapatērētāju labā. |
| --- | --- |

(2)

Enerģijas vairumtirgu integritātes un pārredzamības palielināšanas mērķim vajadzētu būt atklātas un godīgas konkurences stiprināšanai enerģijas vairumtirgos enerģijas galapatērētāju labā.

| (3) | Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja un Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupa konsultācijās apstiprināja, ka esošo tiesību aktu darbības joma varētu pienācīgi nerisināt tirgus integritātes jautājumus elektroenerģijas un gāzes tirgos, un ieteica apsvērt tieši enerģētikas nozarei paredzēta atbilstīga tiesiskā pamata izstrādāšanu, kurš novērstu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un kurā būtu ņemti vērā nozares īpašie apstākļi, kas nav minēti citās direktīvās un regulās. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja un Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupa konsultācijās apstiprināja, ka esošo tiesību aktu darbības joma varētu pienācīgi nerisināt tirgus integritātes jautājumus elektroenerģijas un gāzes tirgos, un ieteica apsvērt tieši enerģētikas nozarei paredzēta atbilstīga tiesiskā pamata izstrādāšanu, kurš novērstu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un kurā būtu ņemti vērā nozares īpašie apstākļi, kas nav minēti citās direktīvās un regulās.

| (4) | Enerģijas vairumtirgi visā Savienībā kļūst aizvien ciešāk saistīti. Tirgus ļaunprātīga izmantošana vienā dalībvalstī nereti ietekmē ne vien elektroenerģijas un dabasgāzes vairumtirdzniecības cenas aiz šīs valsts robežām, bet arī mazumtirdzniecības cenas patērētājiem un mikrouzņēmumiem. Tāpēc rūpes par tirgu integritātes nodrošināšanu nevar būt tikai atsevišķu dalībvalstu ziņā. Stingrai uzraudzībai pārrobežu mērogā ir svarīga nozīme, lai izveidotu pilnībā funkcionējošu, savstarpēji saistītu un integrētu iekšējo enerģijas tirgu. |
| --- | --- |

(4)

Enerģijas vairumtirgi visā Savienībā kļūst aizvien ciešāk saistīti. Tirgus ļaunprātīga izmantošana vienā dalībvalstī nereti ietekmē ne vien elektroenerģijas un dabasgāzes vairumtirdzniecības cenas aiz šīs valsts robežām, bet arī mazumtirdzniecības cenas patērētājiem un mikrouzņēmumiem. Tāpēc rūpes par tirgu integritātes nodrošināšanu nevar būt tikai atsevišķu dalībvalstu ziņā. Stingrai uzraudzībai pārrobežu mērogā ir svarīga nozīme, lai izveidotu pilnībā funkcionējošu, savstarpēji saistītu un integrētu iekšējo enerģijas tirgu.

| (5) | Enerģijas vairumtirgu veido gan preču tirgi, gan atvasināto instrumentu tirgi, kas ārkārtīgi ietekmē enerģijas un finanšu tirgus, un cenu veidošana abu veidu tirgos ir savstarpēji saistīta. Tas inter alia attiecas arī uz regulētiem tirgiem, daudzpusējām tirdzniecības sistēmām un tiešiem vai brokeru veiktiem ārpusbiržas darījumiem un divpusējiem līgumiem. |
| --- | --- |

(5)

Enerģijas vairumtirgu veido gan preču tirgi, gan atvasināto instrumentu tirgi, kas ārkārtīgi ietekmē enerģijas un finanšu tirgus, un cenu veidošana abu veidu tirgos ir savstarpēji saistīta. Tas inter alia attiecas arī uz regulētiem tirgiem, daudzpusējām tirdzniecības sistēmām un tiešiem vai brokeru veiktiem ārpusbiržas darījumiem un divpusējiem līgumiem.

| (6) | Līdz šim enerģijas tirgu uzraudzība dalībvalstīs un nozarē bija atšķirīga. Atkarībā no vispārējās tirgus struktūras un regulējuma tā rezultātā var izveidoties situācija, kad tirdzniecības darbības ir pakļautas vairākām jurisdikcijām un uzraudzību veic vairākas atšķirīgas iestādes, kuras, iespējams, atrodas dažādās dalībvalstīs. Šādā gadījumā nav skaidrs, kas ir atbildīgā iestāde, un ir iespējama pat tāda situācija, kad uzraudzība nemaz netiek veikta. |
| --- | --- |

(6)

Līdz šim enerģijas tirgu uzraudzība dalībvalstīs un nozarē bija atšķirīga. Atkarībā no vispārējās tirgus struktūras un regulējuma tā rezultātā var izveidoties situācija, kad tirdzniecības darbības ir pakļautas vairākām jurisdikcijām un uzraudzību veic vairākas atšķirīgas iestādes, kuras, iespējams, atrodas dažādās dalībvalstīs. Šādā gadījumā nav skaidrs, kas ir atbildīgā iestāde, un ir iespējama pat tāda situācija, kad uzraudzība nemaz netiek veikta.

| (7) | Pašlaik dažos vissvarīgākajos enerģijas tirgos nav noteikts skaidrs aizliegums darbībai, kas mazina enerģijas tirgus integritāti. Lai aizsargātu galapatērētājus un Eiropas iedzīvotājiem garantētu pieņemamas enerģijas cenas, ir svarīgi aizliegt šādu darbību. |
| --- | --- |

(7)

Pašlaik dažos vissvarīgākajos enerģijas tirgos nav noteikts skaidrs aizliegums darbībai, kas mazina enerģijas tirgus integritāti. Lai aizsargātu galapatērētājus un Eiropas iedzīvotājiem garantētu pieņemamas enerģijas cenas, ir svarīgi aizliegt šādu darbību.

| (8) | Enerģijas vairumtirgos notiek gan preču tirdzniecība, gan atvasināto instrumentu tirdzniecība, saistībā ar kuru var veikt vai nu preču, vai finanšu norēķinus. Tāpēc ir svarīgi, lai definīcijas iekšējās informācijas izmantošanai un tirgus manipulācijām, kas veido tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, būtu saderīgas atvasināto instrumentu un preču tirgos. Šī regula principā būtu jāpiemēro visiem noslēgtajiem darījumiem, taču vienlaikus būtu jāņem vērā enerģijas vairumtirgu specifiskās īpašības. |
| --- | --- |

(8)

Enerģijas vairumtirgos notiek gan preču tirdzniecība, gan atvasināto instrumentu tirdzniecība, saistībā ar kuru var veikt vai nu preču, vai finanšu norēķinus. Tāpēc ir svarīgi, lai definīcijas iekšējās informācijas izmantošanai un tirgus manipulācijām, kas veido tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, būtu saderīgas atvasināto instrumentu un preču tirgos. Šī regula principā būtu jāpiemēro visiem noslēgtajiem darījumiem, taču vienlaikus būtu jāņem vērā enerģijas vairumtirgu specifiskās īpašības.

| (9) | Attiecībā uz mazumtirdzniecības līgumiem par elektroenerģijas vai dabasgāzes piegādi galapatērētājiem nav tik viegli veikt tirgus manipulācijas, un tādējādi tie atšķiras no vairumtirdzniecības līgumiem, kurus ir viegli iegādāties un pārdot. Tomēr arī lielāko enerģijas lietotāju lēmumi par patēriņu var ietekmēt cenas enerģijas vairumtirgos, un to sekas jūtamas pāri valstu robežām. Tādēļ, gādājot par enerģijas vairumtirgu integritāti, ir lietderīgi apsvērt arī šādu lielu lietotāju piegādes līgumus. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz mazumtirdzniecības līgumiem par elektroenerģijas vai dabasgāzes piegādi galapatērētājiem nav tik viegli veikt tirgus manipulācijas, un tādējādi tie atšķiras no vairumtirdzniecības līgumiem, kurus ir viegli iegādāties un pārdot. Tomēr arī lielāko enerģijas lietotāju lēmumi par patēriņu var ietekmēt cenas enerģijas vairumtirgos, un to sekas jūtamas pāri valstu robežām. Tādēļ, gādājot par enerģijas vairumtirgu integritāti, ir lietderīgi apsvērt arī šādu lielu lietotāju piegādes līgumus.

| (10) | Ņemot vērā pārbaudes rezultātus, kas izklāstīti Komisijas 2010. gada 21. decembra paziņojumā “Virzībā uz plašāku tirgus uzraudzības regulējumu ES emisiju tirdzniecības sistēmā”, Komisijai būtu jāapsver iespēja iesniegt tiesību akta priekšlikumu, lai pienācīgā laikā novērstu konstatētos trūkumus Eiropas oglekļa tirgus pārredzamībā, integritātē un uzraudzībā. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā pārbaudes rezultātus, kas izklāstīti Komisijas 2010. gada 21. decembra paziņojumā “Virzībā uz plašāku tirgus uzraudzības regulējumu ES emisiju tirdzniecības sistēmā”, Komisijai būtu jāapsver iespēja iesniegt tiesību akta priekšlikumu, lai pienācīgā laikā novērstu konstatētos trūkumus Eiropas oglekļa tirgus pārredzamībā, integritātē un uzraudzībā.

| (11) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 714/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 715/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (4) noteikts, ka nepieciešama vienlīdzīga piekļuve informācijai par sistēmas fizisko situāciju un efektivitāti, lai visi tirgus dalībnieki varētu novērtēt kopējo pieprasījumu un piedāvājumu un konstatēt vairumtirdzniecības cenu svārstību iemeslus. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 714/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 715/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (4) noteikts, ka nepieciešama vienlīdzīga piekļuve informācijai par sistēmas fizisko situāciju un efektivitāti, lai visi tirgus dalībnieki varētu novērtēt kopējo pieprasījumu un piedāvājumu un konstatēt vairumtirdzniecības cenu svārstību iemeslus.

| (12) | Būtu skaidri jāaizliedz izmantot vai mēģināt izmantot iekšējo informāciju tirdzniecībā gan par saviem līdzekļiem, gan par trešās personas līdzekļiem. Iekšējās informācijas izmantošana var būt arī energoproduktu vairumtirdzniecība, ko veic personas, kuras zina vai kurām būtu bijis jāzina, ka viņu rīcībā esošā informācija ir iekšēja informācija. Informācija par tirgus dalībnieku tirdzniecības plāniem un stratēģijām nebūtu jāuzskata par iekšējo informāciju. Informācija, kas jādara zināma atklātībai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 714/2009 vai Regulu (EK) Nr. 715/2009, tostarp pamatnostādnes un tīklu kodeksi atbilstīgi minētajām regulām, var būt (ja šī informācija var ietekmēt cenas) par pamatu tirgus dalībnieku lēmumiem iesaistīties darījumos ar vairumtirdzniecības energoproduktiem un līdz ar to var būt iekšējā informācija, iekams tā nav darīta zināma atklātībai. |
| --- | --- |

(12)

Būtu skaidri jāaizliedz izmantot vai mēģināt izmantot iekšējo informāciju tirdzniecībā gan par saviem līdzekļiem, gan par trešās personas līdzekļiem. Iekšējās informācijas izmantošana var būt arī energoproduktu vairumtirdzniecība, ko veic personas, kuras zina vai kurām būtu bijis jāzina, ka viņu rīcībā esošā informācija ir iekšēja informācija. Informācija par tirgus dalībnieku tirdzniecības plāniem un stratēģijām nebūtu jāuzskata par iekšējo informāciju. Informācija, kas jādara zināma atklātībai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 714/2009 vai Regulu (EK) Nr. 715/2009, tostarp pamatnostādnes un tīklu kodeksi atbilstīgi minētajām regulām, var būt (ja šī informācija var ietekmēt cenas) par pamatu tirgus dalībnieku lēmumiem iesaistīties darījumos ar vairumtirdzniecības energoproduktiem un līdz ar to var būt iekšējā informācija, iekams tā nav darīta zināma atklātībai.

| (13) | Manipulācijas enerģijas vairumtirgū ietver personu veiktas darbības, ar ko mākslīgi rada tāda līmeņa cenas, kas nav pamatotas ar tirgus piedāvājumu un pieprasījumu, tostarp darbības attiecībā uz ražošanas, uzglabāšanas vai transportēšanas faktiskās pieejamības jaudu, kā arī pieprasījumu. Tirgus manipulāciju veidi ietver viltotu tirdzniecības rīkojumu iesniegšanu un atsaukšanu; nepatiesas vai maldinošas informācijas vai baumu izplatīšanu plašsaziņas līdzekļos, tostarp internetā vai ar jebkādiem citiem līdzekļiem; apzinātu nepatiesas informācijas sniegšanu uzņēmumiem, kuri veic cenu novērtējumus vai sniedz tirgus pārskatus, lai maldinātu tirgus dalībniekus, kuri tad rīkojas, pamatojoties uz šādiem cenu novērtējumiem vai tirgus pārskatiem; un apzinātu iespaida radīšanu par tādu elektroenerģijas ražošanas jaudu vai dabasgāzes vai pārvades jaudu pieejamību, kas atšķiras no faktiskās tehniskās pieejamības, ja šāda informācija ietekmē vai var ietekmēt vairumtirdzniecības energoproduktu cenu. Manipulācijas un to ietekme var notikt pāri valstu robežām, attiekties uz elektroenerģijas un gāzes tirgiem un finanšu un preču tirgiem, tostarp emisiju kvotu tirgiem. |
| --- | --- |

(13)

Manipulācijas enerģijas vairumtirgū ietver personu veiktas darbības, ar ko mākslīgi rada tāda līmeņa cenas, kas nav pamatotas ar tirgus piedāvājumu un pieprasījumu, tostarp darbības attiecībā uz ražošanas, uzglabāšanas vai transportēšanas faktiskās pieejamības jaudu, kā arī pieprasījumu. Tirgus manipulāciju veidi ietver viltotu tirdzniecības rīkojumu iesniegšanu un atsaukšanu; nepatiesas vai maldinošas informācijas vai baumu izplatīšanu plašsaziņas līdzekļos, tostarp internetā vai ar jebkādiem citiem līdzekļiem; apzinātu nepatiesas informācijas sniegšanu uzņēmumiem, kuri veic cenu novērtējumus vai sniedz tirgus pārskatus, lai maldinātu tirgus dalībniekus, kuri tad rīkojas, pamatojoties uz šādiem cenu novērtējumiem vai tirgus pārskatiem; un apzinātu iespaida radīšanu par tādu elektroenerģijas ražošanas jaudu vai dabasgāzes vai pārvades jaudu pieejamību, kas atšķiras no faktiskās tehniskās pieejamības, ja šāda informācija ietekmē vai var ietekmēt vairumtirdzniecības energoproduktu cenu. Manipulācijas un to ietekme var notikt pāri valstu robežām, attiekties uz elektroenerģijas un gāzes tirgiem un finanšu un preču tirgiem, tostarp emisiju kvotu tirgiem.

| (14) | Tirgus manipulācijas un mēģinājumi manipulēt ar tirgiem ir, piemēram, personas vai personu grupas, kas darbojas saskaņoti, rīcība, lai nodrošinātu izšķirošu ietekmi pār vairumtirdzniecības energoproduktu piedāvājumu vai pieprasījumu, kura rezultātā tieši vai netieši var vai varētu tikt noteiktas cenas vai radīti citi negodīgas tirdzniecības nosacījumi; un vairumtirdzniecības energoproduktu piedāvāšana, pirkšana vai pārdošana ar mērķi vai nolūku maldināt tirgus dalībniekus, kuri rīkojas, pamatojoties uz salīdzināmām cenām, kā arī minētās darbības, ja tām ir šāda ietekme. Tomēr pieņemta tirgus prakse, piemēram, tāda, kuru piemēro finanšu pakalpojumu jomā un kuru pašlaik nosaka 1. panta 5. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/6/EK (2003. gada 28. janvāris) par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (5), un kuru var pielāgot, ja groza šo direktīvu, var būt likumīgs veids, kā tirgus dalībniekiem nodrošināt labvēlīgu cenu par vairumtirdzniecības energoproduktu. |
| --- | --- |

(14)

Tirgus manipulācijas un mēģinājumi manipulēt ar tirgiem ir, piemēram, personas vai personu grupas, kas darbojas saskaņoti, rīcība, lai nodrošinātu izšķirošu ietekmi pār vairumtirdzniecības energoproduktu piedāvājumu vai pieprasījumu, kura rezultātā tieši vai netieši var vai varētu tikt noteiktas cenas vai radīti citi negodīgas tirdzniecības nosacījumi; un vairumtirdzniecības energoproduktu piedāvāšana, pirkšana vai pārdošana ar mērķi vai nolūku maldināt tirgus dalībniekus, kuri rīkojas, pamatojoties uz salīdzināmām cenām, kā arī minētās darbības, ja tām ir šāda ietekme. Tomēr pieņemta tirgus prakse, piemēram, tāda, kuru piemēro finanšu pakalpojumu jomā un kuru pašlaik nosaka 1. panta 5. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/6/EK (2003. gada 28. janvāris) par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (5), un kuru var pielāgot, ja groza šo direktīvu, var būt likumīgs veids, kā tirgus dalībniekiem nodrošināt labvēlīgu cenu par vairumtirdzniecības energoproduktu.

| (15) | Iekšējās informācijas izpaušana attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu, ko veic žurnālisti, pildot savus profesionālos pienākumus, būtu jānovērtē, ņemot vērā noteikumus, kas reglamentē viņu profesiju, un noteikumus, kas reglamentē preses brīvību, ja vien minētās personas negūst tiešu vai netiešu labumu vai peļņu no attiecīgās informācijas izplatīšanas vai ja izpaušana nav veikta ar nodomu maldināt tirgu attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu piedāvājumu, pieprasījumu vai cenu. |
| --- | --- |

(15)

Iekšējās informācijas izpaušana attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu, ko veic žurnālisti, pildot savus profesionālos pienākumus, būtu jānovērtē, ņemot vērā noteikumus, kas reglamentē viņu profesiju, un noteikumus, kas reglamentē preses brīvību, ja vien minētās personas negūst tiešu vai netiešu labumu vai peļņu no attiecīgās informācijas izplatīšanas vai ja izpaušana nav veikta ar nodomu maldināt tirgu attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu piedāvājumu, pieprasījumu vai cenu.

| (16) | Finanšu tirgiem attīstoties, šo tirgu ļaunprātīgas izmantošanas jēdzieni tiks pielāgoti. Tādēļ, lai nodrošinātu nepieciešamo elastību un varētu ātri reaģēt uz šīm norisēm, Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt aktus atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam attiecībā uz iekšējās informācijas un tirgus manipulāciju definīciju tehnisko atjaunināšanu, lai tādējādi nodrošinātu saskaņotību ar pārējiem attiecīgajiem ES tiesību aktiem finanšu pakalpojumu un enerģētikas jomā. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, pienācīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaikus, bez kavēšanās un pienācīgā veidā nosūtītu Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(16)

Finanšu tirgiem attīstoties, šo tirgu ļaunprātīgas izmantošanas jēdzieni tiks pielāgoti. Tādēļ, lai nodrošinātu nepieciešamo elastību un varētu ātri reaģēt uz šīm norisēm, Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt aktus atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam attiecībā uz iekšējās informācijas un tirgus manipulāciju definīciju tehnisko atjaunināšanu, lai tādējādi nodrošinātu saskaņotību ar pārējiem attiecīgajiem ES tiesību aktiem finanšu pakalpojumu un enerģētikas jomā. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, pienācīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaikus, bez kavēšanās un pienācīgā veidā nosūtītu Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (17) | Efektīva tirgus uzraudzība Savienības līmenī ir ļoti svarīga, lai atklātu un novērstu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu enerģijas vairumtirgos. Energoregulatoru sadarbības aģentūra, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 713/2009 (6), (“Aģentūra”) ir vislabāk piemērota šādas uzraudzības veikšanai, jo tai ir gan Savienības mēroga skatījums uz elektroenerģijas un gāzes tirgiem, gan vajadzīgās zināšanas par elektroenerģijas un gāzes tirgu un sistēmu darbību Savienībā. Valsts regulatīvajām iestādēm, kas izprot enerģijas tirgu attīstību savās dalībvalstīs, vajadzētu būt svarīgai lomai efektīvas tirgus uzraudzības nodrošināšanā valstu līmenī. Lai nodrošinātu enerģijas tirgu pienācīgu uzraudzību un pārredzamību, ir vajadzīga Aģentūras un valsts iestāžu cieša sadarbība un saskaņota rīcība. Aģentūra ievāc datus, neskarot valsts iestāžu tiesības ievākt papildu datus valsts vajadzībām. |
| --- | --- |

(17)

Efektīva tirgus uzraudzība Savienības līmenī ir ļoti svarīga, lai atklātu un novērstu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu enerģijas vairumtirgos. Energoregulatoru sadarbības aģentūra, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 713/2009 (6), (“Aģentūra”) ir vislabāk piemērota šādas uzraudzības veikšanai, jo tai ir gan Savienības mēroga skatījums uz elektroenerģijas un gāzes tirgiem, gan vajadzīgās zināšanas par elektroenerģijas un gāzes tirgu un sistēmu darbību Savienībā. Valsts regulatīvajām iestādēm, kas izprot enerģijas tirgu attīstību savās dalībvalstīs, vajadzētu būt svarīgai lomai efektīvas tirgus uzraudzības nodrošināšanā valstu līmenī. Lai nodrošinātu enerģijas tirgu pienācīgu uzraudzību un pārredzamību, ir vajadzīga Aģentūras un valsts iestāžu cieša sadarbība un saskaņota rīcība. Aģentūra ievāc datus, neskarot valsts iestāžu tiesības ievākt papildu datus valsts vajadzībām.

| (18) | Efektīvai tirgus uzraudzībai nepieciešama regulāra un savlaicīga piekļuve darījumu uzskaitei, kā arī piekļuve pamatdatiem par elektroenerģijas vai dabasgāzes ražošanas, uzglabāšanas, patēriņa vai pārvades iekārtu jaudu un to izmantošanu. Tādēļ būtu jānosaka prasība, lai tirgus dalībnieki, kuri nodarbojas ar energoproduktu vairumtirdzniecību, tostarp pārvades sistēmu operatori, piegādātāji, tirgotāji, ražotāji, brokeri un lielie lietotāji, nodrošinātu Aģentūru ar minēto informāciju. Arī pati Aģentūra var izveidot spēcīgas saites ar galvenajām organizēta tirgus vietām. |
| --- | --- |

(18)

Efektīvai tirgus uzraudzībai nepieciešama regulāra un savlaicīga piekļuve darījumu uzskaitei, kā arī piekļuve pamatdatiem par elektroenerģijas vai dabasgāzes ražošanas, uzglabāšanas, patēriņa vai pārvades iekārtu jaudu un to izmantošanu. Tādēļ būtu jānosaka prasība, lai tirgus dalībnieki, kuri nodarbojas ar energoproduktu vairumtirdzniecību, tostarp pārvades sistēmu operatori, piegādātāji, tirgotāji, ražotāji, brokeri un lielie lietotāji, nodrošinātu Aģentūru ar minēto informāciju. Arī pati Aģentūra var izveidot spēcīgas saites ar galvenajām organizēta tirgus vietām.

| (19) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus datu apkopošanas noteikumu īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (7). Ziņošanas pienākumi būtu jāsamazina līdz minimumam, un tiem nevajadzētu radīt nevajadzīgas izmaksas vai administratīvo slogu tirgus dalībniekiem. Attiecībā uz vienotiem noteikumiem par informācijas ziņošanu tāpēc būtu jāveic ex ante izmaksu un ieguvumu analīze, būtu jāizvairās no divkāršas ziņošanas un būtu jāņem vērā ziņošanas kārtība, kāda noteikta saskaņā ar citiem saistītiem tiesību aktiem. Turklāt nepieciešamā informācija vai tās daļas būtu jāiegūst no citām personām un jau esošiem avotiem, ja tas iespējams. Ja tirgus dalībnieks vai trešā persona, kas rīkojas tirgus dalībnieka uzdevumā, tirdzniecības paziņojumu sniegšanas sistēma, organizēts tirgus, tirdzniecības darījumu savietošanas sistēma vai cita persona, kas profesionāli veic darījumus, ir izpildījusi savus pienākumus iesniegt ziņojumus kompetentajām iestādēm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (8) vai piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem par darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem, tās ziņošanas pienākums būtu uzskatāms par izpildītu arī saskaņā ar šo regulu, taču tikai tādā apjomā, ka visa informācija, kas prasīta saskaņā ar šo regulu, ir paziņota. |
| --- | --- |

(19)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus datu apkopošanas noteikumu īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (7). Ziņošanas pienākumi būtu jāsamazina līdz minimumam, un tiem nevajadzētu radīt nevajadzīgas izmaksas vai administratīvo slogu tirgus dalībniekiem. Attiecībā uz vienotiem noteikumiem par informācijas ziņošanu tāpēc būtu jāveic ex ante izmaksu un ieguvumu analīze, būtu jāizvairās no divkāršas ziņošanas un būtu jāņem vērā ziņošanas kārtība, kāda noteikta saskaņā ar citiem saistītiem tiesību aktiem. Turklāt nepieciešamā informācija vai tās daļas būtu jāiegūst no citām personām un jau esošiem avotiem, ja tas iespējams. Ja tirgus dalībnieks vai trešā persona, kas rīkojas tirgus dalībnieka uzdevumā, tirdzniecības paziņojumu sniegšanas sistēma, organizēts tirgus, tirdzniecības darījumu savietošanas sistēma vai cita persona, kas profesionāli veic darījumus, ir izpildījusi savus pienākumus iesniegt ziņojumus kompetentajām iestādēm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (8) vai piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem par darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem, tās ziņošanas pienākums būtu uzskatāms par izpildītu arī saskaņā ar šo regulu, taču tikai tādā apjomā, ka visa informācija, kas prasīta saskaņā ar šo regulu, ir paziņota.

| (20) | Ir svarīgi, lai Komisija un Aģentūra cieši sadarbotos šīs regulas īstenošanā un pienācīgi apspriestos ar elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkliem un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi (EVTI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (9), ar valsts regulatīvajām iestādēm, kompetentajām finanšu iestādēm un citām dalībvalstu iestādēm, piemēram, valsts konkurences iestādēm, kā arī ar ieinteresētajām personām, piemēram, organizēta tirgus vietām (piemēram, enerģijas biržām) un tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

(20)

Ir svarīgi, lai Komisija un Aģentūra cieši sadarbotos šīs regulas īstenošanā un pienācīgi apspriestos ar elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkliem un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi (EVTI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (9), ar valsts regulatīvajām iestādēm, kompetentajām finanšu iestādēm un citām dalībvalstu iestādēm, piemēram, valsts konkurences iestādēm, kā arī ar ieinteresētajām personām, piemēram, organizēta tirgus vietām (piemēram, enerģijas biržām) un tirgus dalībniekiem.

| (21) | Būtu jāizveido uz valstu reģistriem balstīts tirgus dalībnieku Eiropas reģistrs, lai uzlabotu enerģijas vairumtirgu vispārējo pārredzamību un integritāti. Vienu gadu pēc šā reģistra izveides Komisijai sadarbībā ar Aģentūru un valsts regulatīvajām iestādēm un atbilstīgi ziņojumiem, kurus Aģentūra iesniegusi Komisijai, būtu jānovērtē tirgus dalībnieku Eiropas reģistra darbība un lietderība. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, Komisijai nepieciešamības gadījumā būtu jāapsver iespēja piedāvāt papildu instrumentus, lai uzlabotu enerģijas vairumtirgu vispārējo pārredzamību un integritāti un nodrošinātu Savienības mērogā līdzvērtīgus konkurences apstākļus tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

(21)

Būtu jāizveido uz valstu reģistriem balstīts tirgus dalībnieku Eiropas reģistrs, lai uzlabotu enerģijas vairumtirgu vispārējo pārredzamību un integritāti. Vienu gadu pēc šā reģistra izveides Komisijai sadarbībā ar Aģentūru un valsts regulatīvajām iestādēm un atbilstīgi ziņojumiem, kurus Aģentūra iesniegusi Komisijai, būtu jānovērtē tirgus dalībnieku Eiropas reģistra darbība un lietderība. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, Komisijai nepieciešamības gadījumā būtu jāapsver iespēja piedāvāt papildu instrumentus, lai uzlabotu enerģijas vairumtirgu vispārējo pārredzamību un integritāti un nodrošinātu Savienības mērogā līdzvērtīgus konkurences apstākļus tirgus dalībniekiem.

| (22) | Lai sekmētu efektīvu uzraudzību attiecībā uz visiem vairumtirdzniecības energoproduktu tirdzniecības aspektiem, Aģentūrai būtu jāizveido mehānismi, lai nodrošinātu piekļuvi informācijai, ko tā saņem par darījumiem enerģijas vairumtirgos, citām attiecīgām iestādēm, jo īpaši EVTI, valsts regulatīvajām iestādēm, dalībvalstu kompetentajām finanšu iestādēm, valsts konkurences iestādēm un citām attiecīgām iestādēm. |
| --- | --- |

(22)

Lai sekmētu efektīvu uzraudzību attiecībā uz visiem vairumtirdzniecības energoproduktu tirdzniecības aspektiem, Aģentūrai būtu jāizveido mehānismi, lai nodrošinātu piekļuvi informācijai, ko tā saņem par darījumiem enerģijas vairumtirgos, citām attiecīgām iestādēm, jo īpaši EVTI, valsts regulatīvajām iestādēm, dalībvalstu kompetentajām finanšu iestādēm, valsts konkurences iestādēm un citām attiecīgām iestādēm.

| (23) | Aģentūrai būtu jānodrošina saņemto datu drošība un aizsardzība, jānovērš neatļauta piekļūšana Aģentūras rīcībā esošajai informācijai un jānosaka procedūras, lai nodrošinātu, ka Aģentūras saņemtos datus ļaunprātīgi neizmanto personas, kuras ir pilnvarotas piekļūt šiem datiem. Aģentūrai arī būtu jāpārliecinās, vai tās iestādes, kurām ir piekļuve Aģentūras rīcībā esošajiem datiem, spēj uzturēt vienlīdz augstu drošības līmeni un ka tām ir saistoši atbilstīgi konfidencialitātes pasākumi. Tāpēc ir jānodrošina arī to IT sistēmu darbības drošums, ar kurām apstrādā un pārraida datus. Lai izveidotu IT sistēmu, kura garantē pēc iespējas lielāku datu konfidencialitāti, Aģentūra būtu jāmudina cieši sadarboties ar Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (ENISA). Šie noteikumi būtu jāattiecina arī uz citām iestādēm, kurām ir tiesības piekļūt datiem, piemērojot šo regulu. |
| --- | --- |

(23)

Aģentūrai būtu jānodrošina saņemto datu drošība un aizsardzība, jānovērš neatļauta piekļūšana Aģentūras rīcībā esošajai informācijai un jānosaka procedūras, lai nodrošinātu, ka Aģentūras saņemtos datus ļaunprātīgi neizmanto personas, kuras ir pilnvarotas piekļūt šiem datiem. Aģentūrai arī būtu jāpārliecinās, vai tās iestādes, kurām ir piekļuve Aģentūras rīcībā esošajiem datiem, spēj uzturēt vienlīdz augstu drošības līmeni un ka tām ir saistoši atbilstīgi konfidencialitātes pasākumi. Tāpēc ir jānodrošina arī to IT sistēmu darbības drošums, ar kurām apstrādā un pārraida datus. Lai izveidotu IT sistēmu, kura garantē pēc iespējas lielāku datu konfidencialitāti, Aģentūra būtu jāmudina cieši sadarboties ar Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (ENISA). Šie noteikumi būtu jāattiecina arī uz citām iestādēm, kurām ir tiesības piekļūt datiem, piemērojot šo regulu.

| (24) | Šajā regulā tiek respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā minētajā Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un kas izriet no dalībvalstu konstitucionālajām tradīcijām, un regula būtu jāpiemēro saskaņā ar tiesībām uz vārda un informācijas brīvību, kas atzītas Pamattiesību hartas 11. pantā. |
| --- | --- |

(24)

Šajā regulā tiek respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā minētajā Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un kas izriet no dalībvalstu konstitucionālajām tradīcijām, un regula būtu jāpiemēro saskaņā ar tiesībām uz vārda un informācijas brīvību, kas atzītas Pamattiesību hartas 11. pantā.

| (25) | Ja informācija nav vai vairs nav svarīga no komerciālā vai drošības viedokļa, Aģentūrai vajadzētu būt iespējai darīt šo informāciju pieejamu tirgus dalībniekiem un plašākai sabiedrībai, lai sekmētu plašākas zināšanas par tirgu. Šāda pārredzamība palīdzēs veidot uzticēšanos tirgum un vairos zināšanas par enerģijas vairumtirgu darbību. Aģentūrai būtu jāievieš un jādara zināmi atklātībai noteikumi par to, kā tā darīs minēto informāciju pieejamu godīgā un pārredzamā veidā. |
| --- | --- |

(25)

Ja informācija nav vai vairs nav svarīga no komerciālā vai drošības viedokļa, Aģentūrai vajadzētu būt iespējai darīt šo informāciju pieejamu tirgus dalībniekiem un plašākai sabiedrībai, lai sekmētu plašākas zināšanas par tirgu. Šāda pārredzamība palīdzēs veidot uzticēšanos tirgum un vairos zināšanas par enerģijas vairumtirgu darbību. Aģentūrai būtu jāievieš un jādara zināmi atklātībai noteikumi par to, kā tā darīs minēto informāciju pieejamu godīgā un pārredzamā veidā.

| (26) | Valsts regulatīvajām iestādēm vajadzētu būt atbildīgām par šīs regulas īstenošanu dalībvalstīs. Tādēļ to rīcībā vajadzētu būt nepieciešamajām izmeklēšanas pilnvarām, kas ļautu tām efektīvi īstenot minēto uzdevumu. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar valsts tiesību aktiem, un tām var tikt piemērota atbilstīga pārraudzība. |
| --- | --- |

(26)

Valsts regulatīvajām iestādēm vajadzētu būt atbildīgām par šīs regulas īstenošanu dalībvalstīs. Tādēļ to rīcībā vajadzētu būt nepieciešamajām izmeklēšanas pilnvarām, kas ļautu tām efektīvi īstenot minēto uzdevumu. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar valsts tiesību aktiem, un tām var tikt piemērota atbilstīga pārraudzība.

| (27) | Aģentūrai būtu jānodrošina, ka šo regulu koordinēti piemēro visā Savienībā un saskaņoti ar Direktīvas 2003/6/EK piemērošanu. Tādēļ Aģentūrai būtu jāpublicē nesaistošas pamatnostādnes par to, kā attiecīgā gadījumā piemērot šajā regulā noteiktās definīcijas. Minētajām pamatnostādnēm inter alia būtu jāattiecas uz jautājumu par pieņemtu tirgus praksi. Turklāt, tā kā tirgus ļaunprātīga izmantošana enerģijas vairumtirgos bieži vien ietekmē vairāk nekā vienu dalībvalsti, Aģentūrai būtu jāuzņemas nozīmīga loma, nodrošinot izmeklēšanu efektīvā un saskaņotā veidā. Lai to panāktu, Aģentūrai būtu jāspēj koordinēt darbību, ko veic izmeklēšanas grupas, kuras veido attiecīgo valsts regulatīvo iestāžu pārstāvji un vajadzības gadījumā citu iestāžu pārstāvji, tostarp valstu konkurences iestādes, un pieprasīt minēto struktūru sadarbību. |
| --- | --- |

(27)

Aģentūrai būtu jānodrošina, ka šo regulu koordinēti piemēro visā Savienībā un saskaņoti ar Direktīvas 2003/6/EK piemērošanu. Tādēļ Aģentūrai būtu jāpublicē nesaistošas pamatnostādnes par to, kā attiecīgā gadījumā piemērot šajā regulā noteiktās definīcijas. Minētajām pamatnostādnēm inter alia būtu jāattiecas uz jautājumu par pieņemtu tirgus praksi. Turklāt, tā kā tirgus ļaunprātīga izmantošana enerģijas vairumtirgos bieži vien ietekmē vairāk nekā vienu dalībvalsti, Aģentūrai būtu jāuzņemas nozīmīga loma, nodrošinot izmeklēšanu efektīvā un saskaņotā veidā. Lai to panāktu, Aģentūrai būtu jāspēj koordinēt darbību, ko veic izmeklēšanas grupas, kuras veido attiecīgo valsts regulatīvo iestāžu pārstāvji un vajadzības gadījumā citu iestāžu pārstāvji, tostarp valstu konkurences iestādes, un pieprasīt minēto struktūru sadarbību.

| (28) | Aģentūra būtu jānodrošina ar atbilstīgiem finanšu un personāla resursiem, lai tā varētu pienācīgi pildīt šajā regulā paredzētos papildu uzdevumus. Šim nolūkam procedūrā, kas attiecas uz tās budžeta izveidi, izpildi un kontroli, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 713/2009 23. un 24. pantā, būtu pienācīgi jāņem vērā šie uzdevumi. Budžeta lēmējinstitūcijai būtu jānodrošina, ka tiek ievēroti visaugstākie efektivitātes standarti. |
| --- | --- |

(28)

Aģentūra būtu jānodrošina ar atbilstīgiem finanšu un personāla resursiem, lai tā varētu pienācīgi pildīt šajā regulā paredzētos papildu uzdevumus. Šim nolūkam procedūrā, kas attiecas uz tās budžeta izveidi, izpildi un kontroli, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 713/2009 23. un 24. pantā, būtu pienācīgi jāņem vērā šie uzdevumi. Budžeta lēmējinstitūcijai būtu jānodrošina, ka tiek ievēroti visaugstākie efektivitātes standarti.

| (29) | Valsts regulatīvajām iestādēm, dalībvalstu kompetentajām finanšu iestādēm un attiecīgā gadījumā arī valsts konkurences iestādēm būtu jāsadarbojas, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju, risinot jautājumu par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu enerģijas vairumtirgū, kas ietver gan preču, gan atvasināto instrumentu tirgu. Minētajai sadarbībai būtu jāattiecas uz savstarpēju apmaiņu ar informāciju par aizdomām, ka enerģijas vairumtirgū notiek vai ir notikušas darbības, kas varētu būt pretrunā šai regulai, Direktīvai 2003/6/EK vai konkurences tiesībām. Turklāt minētajai sadarbībai vajadzētu veicināt saskaņotu un atbilstīgu pieeju izmeklēšanas un tiesvedības jomā. |
| --- | --- |

(29)

Valsts regulatīvajām iestādēm, dalībvalstu kompetentajām finanšu iestādēm un attiecīgā gadījumā arī valsts konkurences iestādēm būtu jāsadarbojas, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju, risinot jautājumu par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu enerģijas vairumtirgū, kas ietver gan preču, gan atvasināto instrumentu tirgu. Minētajai sadarbībai būtu jāattiecas uz savstarpēju apmaiņu ar informāciju par aizdomām, ka enerģijas vairumtirgū notiek vai ir notikušas darbības, kas varētu būt pretrunā šai regulai, Direktīvai 2003/6/EK vai konkurences tiesībām. Turklāt minētajai sadarbībai vajadzētu veicināt saskaņotu un atbilstīgu pieeju izmeklēšanas un tiesvedības jomā.

| (30) | Svarīgi nodrošināt, ka personām, kas iegūst konfidenciālu informāciju saskaņā ar šo regulu, piemēro dienesta noslēpuma prasību. Aģentūrai, valsts regulatīvajām iestādēm, dalībvalstu kompetentajām finanšu iestādēm un valsts konkurences iestādēm būtu jānodrošina saņemtās informācijas konfidencialitāte, integritāte un aizsardzība. |
| --- | --- |

(30)

Svarīgi nodrošināt, ka personām, kas iegūst konfidenciālu informāciju saskaņā ar šo regulu, piemēro dienesta noslēpuma prasību. Aģentūrai, valsts regulatīvajām iestādēm, dalībvalstu kompetentajām finanšu iestādēm un valsts konkurences iestādēm būtu jānodrošina saņemtās informācijas konfidencialitāte, integritāte un aizsardzība.

| (31) | Turklāt ir svarīgi nodrošināt, lai piemērojamās sankcijas par šīs regulas pārkāpšanu ir samērīgas, iedarbīgas un atturošas un atspoguļo pārkāpuma smagumu, patērētājiem nodarīto kaitējumu un iespējamos ieguvumus no iekšējās informācijas un tirgus manipulāciju izmantošanas tirdzniecībā. Šo sankciju piemērošana būtu jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Atzīstot mijiedarbību starp tirdzniecību ar elektroenerģijas un dabasgāzes atvasinātajiem produktiem un tirdzniecību ar faktisko elektroenerģiju un gāzi, sankcijām par šīs regulas pārkāpumiem būtu jāatbilst tām sankcijām, ko dalībvalstis noteikušas, ieviešot Direktīvu 2003/6/EK. Ņemot vērā apspriešanos par Komisijas 2010. gada 12. decembra paziņojumu “Par sankciju režīma pastiprināšanu finanšu pakalpojumu nozarē”, Komisijai būtu jāapsver iespēja iesniegt priekšlikumus par pienācīgā laikā veicamu minimālo standartu saskaņošanu attiecībā uz dalībvalstu sankciju sistēmām. Šī regula neietekmē ne valstu noteikumus par pierādījumu apjomu, ne dalībvalstu regulatīvo iestāžu un tiesu pienākumu noskaidrot lietas faktus, ja šādi noteikumi un pienākumi ir saderīgi ar Savienības tiesību aktu vispārējiem principiem. |
| --- | --- |

(31)

Turklāt ir svarīgi nodrošināt, lai piemērojamās sankcijas par šīs regulas pārkāpšanu ir samērīgas, iedarbīgas un atturošas un atspoguļo pārkāpuma smagumu, patērētājiem nodarīto kaitējumu un iespējamos ieguvumus no iekšējās informācijas un tirgus manipulāciju izmantošanas tirdzniecībā. Šo sankciju piemērošana būtu jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Atzīstot mijiedarbību starp tirdzniecību ar elektroenerģijas un dabasgāzes atvasinātajiem produktiem un tirdzniecību ar faktisko elektroenerģiju un gāzi, sankcijām par šīs regulas pārkāpumiem būtu jāatbilst tām sankcijām, ko dalībvalstis noteikušas, ieviešot Direktīvu 2003/6/EK. Ņemot vērā apspriešanos par Komisijas 2010. gada 12. decembra paziņojumu “Par sankciju režīma pastiprināšanu finanšu pakalpojumu nozarē”, Komisijai būtu jāapsver iespēja iesniegt priekšlikumus par pienācīgā laikā veicamu minimālo standartu saskaņošanu attiecībā uz dalībvalstu sankciju sistēmām. Šī regula neietekmē ne valstu noteikumus par pierādījumu apjomu, ne dalībvalstu regulatīvo iestāžu un tiesu pienākumu noskaidrot lietas faktus, ja šādi noteikumi un pienākumi ir saderīgi ar Savienības tiesību aktu vispārējiem principiem.

| (32) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, noteikt saskaņotu regulējumu enerģijas vairumtirgus pārredzamības un integritātes nodrošināšanai, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, noteikt saskaņotu regulējumu enerģijas vairumtirgus pārredzamības un integritātes nodrošināšanai, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets, darbības joma un saistība ar citiem Savienības tiesību aktiem

1.   Ar šo regulu paredz noteikumus tādu ļaunprātīgu darbību aizliegšanai, kas ietekmē enerģijas vairumtirgus, kuri ir saskaņoti ar finanšu tirgos piemērojamiem noteikumiem un nodrošina minēto enerģijas vairumtirgu pienācīgu darbību, vienlaikus ņemot vērā to specifiskās īpašības. Noteikumos paredzēts, ka enerģijas vairumtirgus uzrauga Energoregulatoru sadarbības aģentūra (“Aģentūra”), cieši sadarbojoties ar valsts regulatīvajām iestādēm un ņemot vērā mijiedarbību starp emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu un enerģijas vairumtirgiem.

2.   Šī regula attiecas uz energoproduktu vairumtirdzniecību. Šīs regulas 3. un 5. pantu nepiemēro tādiem vairumtirdzniecības energoproduktiem, kas ir finanšu instrumenti un uz ko attiecas Direktīvas 2003/6/EK 9. pants. Šī regula neskar Direktīvas 2003/6/EK un 2004/39/EK, kā arī Eiropas konkurences tiesību aktu piemērošanu darbībām, uz ko attiecas šī regula.

3.   Aģentūra, valsts regulatīvās iestādes, EVTI, dalībvalstu kompetentās finanšu iestādes un attiecīgā gadījumā arī valsts konkurences iestādes sadarbojas, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju attiecīgo noteikumu izpildē attiecībā uz darbībām, kas ir saistītas ar vienu vai vairākiem finanšu instrumentiem, kuriem piemēro Direktīvas 2003/6/EK 9. pantu, un vienu vai vairākiem vairumtirdzniecības energoproduktiem, kuriem piemēro šīs regulas 3., 4. un 5. pantu.

4.   Aģentūras Valde nodrošina, ka ar šo regulu tai uzticētos uzdevumus Aģentūra pilda atbilstīgi šai regulai un Regulai (EK) Nr. 713/2009.

5.   Aģentūras direktors apspriežas ar Aģentūras regulatoru valdi par visiem šīs regulas īstenošanas aspektiem un pienācīgi apsver tās ieteikumus un viedokļus.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “iekšējā informācija” ir precīza informācija, kas nav darīta zināma atklātībai, kas tieši vai netieši attiecas uz vienu vai vairākiem vairumtirdzniecības energoproduktiem un kas varētu ievērojami ietekmēt minēto vairumtirdzniecības energoproduktu cenas, ja tā tiktu darīta zināma atklātībai.
  Lai piemērotu minēto definīciju, “informācija” ir:






  a) | informācija, kas jādara zināma atklātībai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009, tostarp pamatnostādnes un tīklu kodeksi atbilstīgi minētajām regulām; |
| --- | --- | --- |

1)

“iekšējā informācija” ir precīza informācija, kas nav darīta zināma atklātībai, kas tieši vai netieši attiecas uz vienu vai vairākiem vairumtirdzniecības energoproduktiem un kas varētu ievērojami ietekmēt minēto vairumtirdzniecības energoproduktu cenas, ja tā tiktu darīta zināma atklātībai.

Lai piemērotu minēto definīciju, “informācija” ir:

a)

informācija, kas jādara zināma atklātībai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009, tostarp pamatnostādnes un tīklu kodeksi atbilstīgi minētajām regulām;

| b) | informācija, kas attiecas uz elektroenerģijas vai dabasgāzes ražošanas, glabāšanas, patēriņa vai pārvades iekārtu jaudu un izmantošanu vai ir saistīta ar sašķidrinātas dabasgāzes iekārtu jaudu un izmantošanu, tostarp šo iekārtu plānotu vai neplānotu nepieejamību; |
| --- | --- |

b)

informācija, kas attiecas uz elektroenerģijas vai dabasgāzes ražošanas, glabāšanas, patēriņa vai pārvades iekārtu jaudu un izmantošanu vai ir saistīta ar sašķidrinātas dabasgāzes iekārtu jaudu un izmantošanu, tostarp šo iekārtu plānotu vai neplānotu nepieejamību;

| c) | informācija, kas jāpublisko atbilstīgi Savienības vai valstu līmeņa tiesību vai regulatīvajām normām, tirgus noteikumiem, līgumiem vai paražu tiesībām attiecīgajā enerģijas vairumtirgū, ciktāl šāda informācija varētu ievērojami ietekmēt vairumtirdzniecības energoproduktu cenas; un |
| --- | --- |

c)

informācija, kas jāpublisko atbilstīgi Savienības vai valstu līmeņa tiesību vai regulatīvajām normām, tirgus noteikumiem, līgumiem vai paražu tiesībām attiecīgajā enerģijas vairumtirgū, ciktāl šāda informācija varētu ievērojami ietekmēt vairumtirdzniecības energoproduktu cenas; un

| d) | cita informācija, ko saprātīgs tirgus dalībnieks varētu izmantot kā daļēju pamatu savam lēmumam noslēgt darījumu vai izdot tirdzniecības rīkojumu attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu. |
| --- | --- |

d)

cita informācija, ko saprātīgs tirgus dalībnieks varētu izmantot kā daļēju pamatu savam lēmumam noslēgt darījumu vai izdot tirdzniecības rīkojumu attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu.

Uzskata, ka informācija ir precīza, ja tā norāda uz pastāvošu apstākļu kopumu vai tādu apstākļu kopumu, par kuriem ir pamats uzskatīt, ka tie iestāsies, vai arī bijušu notikumu vai notikumu, par kuru ir pamats uzskatīt, ka tas notiks, un tā ir pietiekami specifiska, lai ļautu izdarīt secinājumu par šā apstākļu kopuma vai notikuma iespējamo ietekmi uz vairumtirdzniecības energoproduktu cenām;

| 2) | “tirgus manipulācijas” ir:






  a) | jebkurš darījums vai jebkura tirdzniecības rīkojuma izdošana attiecībā uz energoproduktu vairumtirdzniecību:






  i) | kas sniedz vai var sniegt nepareizas vai maldinošas norādes attiecībā uz energoproduktu vairumtirdzniecības piedāvājumu, pieprasījumu vai cenu; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

“tirgus manipulācijas” ir:

a)

jebkurš darījums vai jebkura tirdzniecības rīkojuma izdošana attiecībā uz energoproduktu vairumtirdzniecību:

i)

kas sniedz vai var sniegt nepareizas vai maldinošas norādes attiecībā uz energoproduktu vairumtirdzniecības piedāvājumu, pieprasījumu vai cenu;

| ii) | kurā viena persona vai vairākas personas savstarpējā sadarbībā vienam vai vairākiem vairumtirdzniecības energoproduktiem ir noteikušas vai centušās noteikt mākslīgu cenu, ja vien persona, kas veikusi darījumu vai izdevusi tirdzniecības rīkojumu, nepierāda, ka šādas rīcības motīvi ir likumīgi un ka minētais darījums vai tirdzniecības rīkojums atbilst pieņemtajai tirgus praksei attiecīgajā enerģijas vairumtirgū; vai |
| --- | --- |

ii)

kurā viena persona vai vairākas personas savstarpējā sadarbībā vienam vai vairākiem vairumtirdzniecības energoproduktiem ir noteikušas vai centušās noteikt mākslīgu cenu, ja vien persona, kas veikusi darījumu vai izdevusi tirdzniecības rīkojumu, nepierāda, ka šādas rīcības motīvi ir likumīgi un ka minētais darījums vai tirdzniecības rīkojums atbilst pieņemtajai tirgus praksei attiecīgajā enerģijas vairumtirgū; vai

| iii) | kas izmanto vai mēģina izmantot fiktīvu procedūru vai cita veida krāpšanu vai viltu, kuras sniedz vai var sniegt nepareizas vai maldinošas norādes attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu piedāvājumu un pieprasījumu vai cenu; |
| --- | --- |

iii)

kas izmanto vai mēģina izmantot fiktīvu procedūru vai cita veida krāpšanu vai viltu, kuras sniedz vai var sniegt nepareizas vai maldinošas norādes attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu piedāvājumu un pieprasījumu vai cenu;

vai

| b) | informācijas, kura sniedz vai var sniegt nepareizas vai maldinošas norādes attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu piedāvājumu, pieprasījumu vai cenu, izplatīšana plašsaziņas līdzekļos, arī internetā vai ar jebkādiem citiem līdzekļiem, tostarp arī baumu un nepareizu vai maldinošu ziņu izplatīšana, ja šo informāciju izplatījusī persona zināja vai tai būtu vajadzējis zināt to, ka šī informācija ir nepareiza vai maldinoša.
  Ja informācija tiek izplatīta žurnālistikas vai mākslinieciskās izteiksmes nolūkos, šādu informācijas izplatīšanu izvērtē, ņemot vērā noteikumus, kas reglamentē preses brīvību un vārda brīvību citos plašsaziņas līdzekļos, ja vien:






  i) | minētās personas tieši vai netieši negūst kādu labumu vai peļņu no attiecīgās informācijas izplatīšanas; vai |
| --- | --- | --- |

b)

informācijas, kura sniedz vai var sniegt nepareizas vai maldinošas norādes attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu piedāvājumu, pieprasījumu vai cenu, izplatīšana plašsaziņas līdzekļos, arī internetā vai ar jebkādiem citiem līdzekļiem, tostarp arī baumu un nepareizu vai maldinošu ziņu izplatīšana, ja šo informāciju izplatījusī persona zināja vai tai būtu vajadzējis zināt to, ka šī informācija ir nepareiza vai maldinoša.

Ja informācija tiek izplatīta žurnālistikas vai mākslinieciskās izteiksmes nolūkos, šādu informācijas izplatīšanu izvērtē, ņemot vērā noteikumus, kas reglamentē preses brīvību un vārda brīvību citos plašsaziņas līdzekļos, ja vien:

i)

minētās personas tieši vai netieši negūst kādu labumu vai peļņu no attiecīgās informācijas izplatīšanas; vai

| ii) | izpaušana vai izplatīšana netiek veikta ar nodomu maldināt tirgu attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu piedāvājumu un pieprasījumu vai cenu; |
| --- | --- |

ii)

izpaušana vai izplatīšana netiek veikta ar nodomu maldināt tirgu attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu piedāvājumu un pieprasījumu vai cenu;

| 3) | “mēģinājums veikt tirgus manipulācijas” ir:






  a) | jebkurš darījums, jebkura tirdzniecības rīkojuma izdošana vai jebkuras citas darbības attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktiem, lai:






  i) | sniegtu nepareizas vai maldinošas norādes attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu piedāvājumu, pieprasījumu vai cenu; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

“mēģinājums veikt tirgus manipulācijas” ir:

a)

jebkurš darījums, jebkura tirdzniecības rīkojuma izdošana vai jebkuras citas darbības attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktiem, lai:

i)

sniegtu nepareizas vai maldinošas norādes attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu piedāvājumu, pieprasījumu vai cenu;

| ii) | noteiktu mākslīgu cenu vienam vai vairākiem vairumtirdzniecības energoproduktiem, ja vien persona, kas veikusi darījumu vai izdevusi tirdzniecības rīkojumu, nepierāda, ka šādas rīcības motīvi ir likumīgi un ka minētais darījums vai tirdzniecības rīkojums atbilst pieņemtajai tirgus praksei attiecīgajā enerģijas vairumtirgū; vai |
| --- | --- |

ii)

noteiktu mākslīgu cenu vienam vai vairākiem vairumtirdzniecības energoproduktiem, ja vien persona, kas veikusi darījumu vai izdevusi tirdzniecības rīkojumu, nepierāda, ka šādas rīcības motīvi ir likumīgi un ka minētais darījums vai tirdzniecības rīkojums atbilst pieņemtajai tirgus praksei attiecīgajā enerģijas vairumtirgū; vai

| iii) | izmantotu fiktīvas procedūras vai cita veida krāpšanu vai viltu, kas sniedz vai var sniegt nepareizas vai maldinošas norādes attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu piedāvājumu, pieprasījumu vai cenu; |
| --- | --- |

iii)

izmantotu fiktīvas procedūras vai cita veida krāpšanu vai viltu, kas sniedz vai var sniegt nepareizas vai maldinošas norādes attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu piedāvājumu, pieprasījumu vai cenu;

vai

| b) | informācijas izplatīšana, izmantojot plašsaziņas līdzekļus, tostarp internetu, vai arī kādus citus līdzekļus ar nolūku sniegt nepareizas vai maldinošas norādes attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu piedāvājumu un pieprasījumu vai cenu; |
| --- | --- |

b)

informācijas izplatīšana, izmantojot plašsaziņas līdzekļus, tostarp internetu, vai arī kādus citus līdzekļus ar nolūku sniegt nepareizas vai maldinošas norādes attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu piedāvājumu un pieprasījumu vai cenu;

| 4) | “vairumtirdzniecības energoprodukti” ir šādi līgumi un atvasinātie instrumenti neatkarīgi no to tirdzniecības vietas un veida:






  a) | līgumi par elektroenerģijas vai dabasgāzes piegādi, ja tā notiek Savienībā; |
| --- | --- | --- |

4)

“vairumtirdzniecības energoprodukti” ir šādi līgumi un atvasinātie instrumenti neatkarīgi no to tirdzniecības vietas un veida:

a)

līgumi par elektroenerģijas vai dabasgāzes piegādi, ja tā notiek Savienībā;

| b) | atvasinātie instrumenti, kas attiecas uz Savienībā ražotu, tirgotu vai piegādātu elektroenerģiju vai dabasgāzi; |
| --- | --- |

b)

atvasinātie instrumenti, kas attiecas uz Savienībā ražotu, tirgotu vai piegādātu elektroenerģiju vai dabasgāzi;

| c) | līgumi par elektroenerģijas pārvadi vai dabasgāzes transportēšanu Savienībā; |
| --- | --- |

c)

līgumi par elektroenerģijas pārvadi vai dabasgāzes transportēšanu Savienībā;

| d) | atvasinātie instrumenti, kas attiecas uz elektroenerģijas pārvadi vai dabasgāzes transportēšanu Savienībā. |
| --- | --- |

d)

atvasinātie instrumenti, kas attiecas uz elektroenerģijas pārvadi vai dabasgāzes transportēšanu Savienībā.

Līgumi par elektroenerģijas vai dabasgāzes piegādi un sadali izmantošanai galapatērētājiem nav vairumtirdzniecības energoprodukti. Tomēr līgumi par elektroenerģijas vai dabasgāzes piegādi un sadali izmantošanai tādiem galapatērētājiem, kuru spēja patērēt ir lielāka nekā 5. punkta otrajā daļā noteiktais apjoms, tiek uzskatīti par vairumtirdzniecības energoproduktiem;

| 5) | “spēja patērēt” ir galapatērētāja elektroenerģijas vai dabasgāzes patēriņš, pilnībā izmantojot minētā patērētāja ražošanas jaudu. Tas ir minētā patērētāja kopējais patēriņš kā vienotai ekonomiskai vienībai, ja patēriņš notiek tirgos ar savstarpēji saistītām vairumtirdzniecības cenām.
  Piemērojot šo definīciju, atsevišķas iekārtas, kura ir vienas ekonomiskās vienības kontrolē, spēju patērēt neņem vērā, ja patēriņš notiek dažādās iekārtās, kuru spēja patērēt ir mazāka nekā 600 GWh gadā, ja šīs iekārtas kopīgi neietekmē enerģijas vairumtirdzniecības tirgu cenas, jo tās atrodas dažādos attiecīgos ģeogrāfiskos tirgos; |
| --- | --- |

5)

“spēja patērēt” ir galapatērētāja elektroenerģijas vai dabasgāzes patēriņš, pilnībā izmantojot minētā patērētāja ražošanas jaudu. Tas ir minētā patērētāja kopējais patēriņš kā vienotai ekonomiskai vienībai, ja patēriņš notiek tirgos ar savstarpēji saistītām vairumtirdzniecības cenām.

Piemērojot šo definīciju, atsevišķas iekārtas, kura ir vienas ekonomiskās vienības kontrolē, spēju patērēt neņem vērā, ja patēriņš notiek dažādās iekārtās, kuru spēja patērēt ir mazāka nekā 600 GWh gadā, ja šīs iekārtas kopīgi neietekmē enerģijas vairumtirdzniecības tirgu cenas, jo tās atrodas dažādos attiecīgos ģeogrāfiskos tirgos;

| 6) | “enerģijas vairumtirgus” ir jebkurš Savienības tirgus, kur tirgo vairumtirdzniecības energoproduktus; |
| --- | --- |

6)

“enerģijas vairumtirgus” ir jebkurš Savienības tirgus, kur tirgo vairumtirdzniecības energoproduktus;

| 7) | “tirgus dalībnieks” ir ikviena persona – tostarp pārvades sistēmu operatori –, kas veic darījumus, tostarp izdod tirdzniecības rīkojumus, vienā vai vairākos enerģijas vairumtirgos; |
| --- | --- |

7)

“tirgus dalībnieks” ir ikviena persona – tostarp pārvades sistēmu operatori –, kas veic darījumus, tostarp izdod tirdzniecības rīkojumus, vienā vai vairākos enerģijas vairumtirgos;

| 8) | “persona” ir jebkura fiziska vai juridiska persona; |
| --- | --- |

8)

“persona” ir jebkura fiziska vai juridiska persona;

| 9) | “kompetentā finanšu iestāde” ir kompetentā iestāde, kas norīkota atbilstīgi Direktīvas 2003/6/EK 11. pantā noteiktajai procedūrai; |
| --- | --- |

9)

“kompetentā finanšu iestāde” ir kompetentā iestāde, kas norīkota atbilstīgi Direktīvas 2003/6/EK 11. pantā noteiktajai procedūrai;

| 10) | “valsts regulatīvā iestāde” ir valsts regulatīvā iestāde, kas norīkota atbilstīgi 35. panta 1. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/72/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (10) un 39. panta 1. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (11); |
| --- | --- |

10)

“valsts regulatīvā iestāde” ir valsts regulatīvā iestāde, kas norīkota atbilstīgi 35. panta 1. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/72/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (10) un 39. panta 1. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (11);

| 11) | “pārvades sistēmas operators” lietots nozīmē, kas noteikta Direktīvas 2009/72/EK 2. panta 4. punktā un Direktīvas 2009/73/EK 2. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

11)

“pārvades sistēmas operators” lietots nozīmē, kas noteikta Direktīvas 2009/72/EK 2. panta 4. punktā un Direktīvas 2009/73/EK 2. panta 4. punktā;

| 12) | “mātesuzņēmums” ir mātesuzņēmums Padomes Septītās direktīvas 83/349/EEK (1983. gada 13. jūnijs), kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem (12), 1. un 2. panta nozīmē; |
| --- | --- |

12)

“mātesuzņēmums” ir mātesuzņēmums Padomes Septītās direktīvas 83/349/EEK (1983. gada 13. jūnijs), kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem (12), 1. un 2. panta nozīmē;

| 13) | “saistīts uzņēmums” ir vai nu meitasuzņēmums, vai cits uzņēmums, kurā ir līdzdalība, vai arī uzņēmums, kas ar citu uzņēmumu ir saistīts tādām attiecībām, kuras minētas Direktīvas 83/349/EEK 12. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

13)

“saistīts uzņēmums” ir vai nu meitasuzņēmums, vai cits uzņēmums, kurā ir līdzdalība, vai arī uzņēmums, kas ar citu uzņēmumu ir saistīts tādām attiecībām, kuras minētas Direktīvas 83/349/EEK 12. panta 1. punktā;

| 14) | “dabasgāzes sadale” ir sadale Direktīvas 2009/73/EK 2. panta 5. punkta izpratnē; |
| --- | --- |

14)

“dabasgāzes sadale” ir sadale Direktīvas 2009/73/EK 2. panta 5. punkta izpratnē;

| 15) | “elektroenerģijas sadale” ir sadale Direktīvas 2009/72/EK 2. panta 5. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

15)

“elektroenerģijas sadale” ir sadale Direktīvas 2009/72/EK 2. panta 5. punkta izpratnē.

3. pants

Aizliegums darījumos ļaunprātīgi izmantot iekšējo informāciju

1.   Personām, kuru rīcībā ir iekšējā informācija attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu, ir aizliegts:

| a) | izmantot šo informāciju, tieši vai netieši, par saviem vai trešās personas līdzekļiem iegādājoties vai realizējot tos vairumtirdzniecības energoproduktus, uz kuriem minētā informācija attiecas, vai mēģinot tos iegādāties vai realizēt; |
| --- | --- |

a)

izmantot šo informāciju, tieši vai netieši, par saviem vai trešās personas līdzekļiem iegādājoties vai realizējot tos vairumtirdzniecības energoproduktus, uz kuriem minētā informācija attiecas, vai mēģinot tos iegādāties vai realizēt;

| b) | izpaust iekšējo informāciju kādai citai personai, ja vien šāda izpaušana nenotiek, veicot savam darbam, profesijai vai pienākumiem atbilstīgas parastas darbības; |
| --- | --- |

b)

izpaust iekšējo informāciju kādai citai personai, ja vien šāda izpaušana nenotiek, veicot savam darbam, profesijai vai pienākumiem atbilstīgas parastas darbības;

| c) | balstoties uz iekšēju informāciju, ieteikt citai personai vai to pamudināt iegādāties vai realizēt tādus vairumtirdzniecības energoproduktus, uz kuriem attiecas minētā informācija. |
| --- | --- |

c)

balstoties uz iekšēju informāciju, ieteikt citai personai vai to pamudināt iegādāties vai realizēt tādus vairumtirdzniecības energoproduktus, uz kuriem attiecas minētā informācija.

2.   Šā panta 1. punktā noteikto aizliegumu piemēro šādām personām, kuru rīcībā ir iekšējā informācija, kas attiecas uz vairumtirdzniecības energoproduktu:

| a) | uzņēmuma administratīvo, pārvaldes un uzraudzības struktūru locekļiem; |
| --- | --- |

a)

uzņēmuma administratīvo, pārvaldes un uzraudzības struktūru locekļiem;

| b) | personām, kurām pieder kapitāldaļas uzņēmumā; |
| --- | --- |

b)

personām, kurām pieder kapitāldaļas uzņēmumā;

| c) | personām, kurām ir pieeja informācijai saistībā ar darbu, profesiju vai pienākumiem; |
| --- | --- |

c)

personām, kurām ir pieeja informācijai saistībā ar darbu, profesiju vai pienākumiem;

| d) | personām, kas ieguvušas šādu informāciju, veicot noziedzīgu darbību; |
| --- | --- |

d)

personām, kas ieguvušas šādu informāciju, veicot noziedzīgu darbību;

| e) | personām, kuras zina vai kurām būtu bijis jāzina, ka tā ir iekšēja informācija. |
| --- | --- |

e)

personām, kuras zina vai kurām būtu bijis jāzina, ka tā ir iekšēja informācija.

3.   Šā panta 1. punkta a) un c) apakšpunkts neattiecas uz pārvades sistēmas operatoriem, kad tie iepērk elektroenerģiju vai dabasgāzi, lai nodrošinātu drošu un uzticamu sistēmas darbību atbilstīgi savām saistībām, ko paredz Direktīvas 2009/72/EK 12. panta d) un e) punkts vai Direktīvas 2009/73/EK 13. panta 1. punkta a) un c) apakšpunkts.

4.   Šo pantu nepiemēro:

| a) | darījumiem, kas veikti, pildot saistības iegādāties vai realizēt vairumtirdzniecības energoproduktus, ja minētās saistības izriet no nolīguma vai tirdzniecības rīkojuma, kas attiecīgi noslēgts vai iesniegts, pirms attiecīgā persona ieguvusi iekšējo informāciju; |
| --- | --- |

a)

darījumiem, kas veikti, pildot saistības iegādāties vai realizēt vairumtirdzniecības energoproduktus, ja minētās saistības izriet no nolīguma vai tirdzniecības rīkojuma, kas attiecīgi noslēgts vai iesniegts, pirms attiecīgā persona ieguvusi iekšējo informāciju;

| b) | darījumiem, kurus veikuši elektroenerģijas un dabasgāzes ražotāji, dabasgāzes uzglabāšanas iekārtu operatori un sašķidrinātas dabasgāzes importēšanas iekārtu operatori, lai sasniegtu vienu konkrētu mērķi, proti, aizsargātos pret padeves neplānotas pārtraukšanas radītiem tūlītējiem materiāliem zaudējumiem, ja, šādi neaizsargājoties, tirgus dalībnieks nebūtu spējīgs izpildīt esošās līgumsaistības vai arī ja šāda darbība tiek veikta, saskaņojot to ar attiecīgo(-ajiem) pārvades sistēmas operatoru(-iem), lai nodrošinātu drošu un uzticamu sistēmas darbību. Šādā situācijā attiecīgo informāciju par darījumiem paziņo Aģentūrai un valsts regulatīvajai iestādei. Šis paziņošanas pienākums neskar pienākumu, kas noteikts 4. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

b)

darījumiem, kurus veikuši elektroenerģijas un dabasgāzes ražotāji, dabasgāzes uzglabāšanas iekārtu operatori un sašķidrinātas dabasgāzes importēšanas iekārtu operatori, lai sasniegtu vienu konkrētu mērķi, proti, aizsargātos pret padeves neplānotas pārtraukšanas radītiem tūlītējiem materiāliem zaudējumiem, ja, šādi neaizsargājoties, tirgus dalībnieks nebūtu spējīgs izpildīt esošās līgumsaistības vai arī ja šāda darbība tiek veikta, saskaņojot to ar attiecīgo(-ajiem) pārvades sistēmas operatoru(-iem), lai nodrošinātu drošu un uzticamu sistēmas darbību. Šādā situācijā attiecīgo informāciju par darījumiem paziņo Aģentūrai un valsts regulatīvajai iestādei. Šis paziņošanas pienākums neskar pienākumu, kas noteikts 4. panta 1. punktā;

| c) | tirgus dalībniekiem, kas rīkojas saskaņā ar valsts noteikumiem ārkārtas situācijās, ja valsts iestādes ir iejaukušās, lai nodrošinātu elektroenerģijas un dabasgāzes piegādes un tirgus mehānismi ir bijuši apturēti visā dalībvalstī vai tās daļās. Šādā gadījumā iestāde, kura atbild par rīcības plānošanu ārkārtas situācijās, nodrošina publiskošanu saskaņā ar 4. pantu. |
| --- | --- |

c)

tirgus dalībniekiem, kas rīkojas saskaņā ar valsts noteikumiem ārkārtas situācijās, ja valsts iestādes ir iejaukušās, lai nodrošinātu elektroenerģijas un dabasgāzes piegādes un tirgus mehānismi ir bijuši apturēti visā dalībvalstī vai tās daļās. Šādā gadījumā iestāde, kura atbild par rīcības plānošanu ārkārtas situācijās, nodrošina publiskošanu saskaņā ar 4. pantu.

5.   Ja persona, kuras rīcībā ir iekšēja informācija, kas attiecas uz vairumtirdzniecības energoproduktu, ir juridiska persona, 1. punktā noteikto aizliegumu piemēro arī attiecībā uz fiziskām personām, kas līdzdarbojas, pieņemot lēmumu veikt darbību uz attiecīgās juridiskās personas rēķina.

6.   Ja informācija tiek izplatīta žurnālistikas vai mākslinieciskās izteiksmes nolūkos, šādu informācijas izplatīšanu izvērtē, ņemot vērā noteikumus, kas reglamentē preses brīvību un vārda brīvību citos plašsaziņas līdzekļos, ja vien:

| a) | minētās personas tieši vai netieši negūst kādu labumu vai peļņu no attiecīgās informācijas izplatīšanas; vai |
| --- | --- |

a)

minētās personas tieši vai netieši negūst kādu labumu vai peļņu no attiecīgās informācijas izplatīšanas; vai

| b) | ja izpaušana vai izplatīšana netiek veikta ar nodomu maldināt tirgu attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu piedāvājumu, pieprasījumu vai cenu. |
| --- | --- |

b)

ja izpaušana vai izplatīšana netiek veikta ar nodomu maldināt tirgu attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu piedāvājumu, pieprasījumu vai cenu.

4. pants

Pienākums publiskot iekšējo informāciju

1.   Tirgus dalībnieki efektīvi un savlaicīgi izpauž iekšējo informāciju, kura tiem ir par uzņēmumu vai iekārtām, kas pieder attiecīgajam tirgus dalībniekam vai tā mātesuzņēmumam, vai saistītam uzņēmumam vai ko tas kontrolē, vai par kuru darbības jautājumiem pilnībā vai daļēji atbild minētais tirgus dalībnieks vai uzņēmums. Šāda izpaušana ietver informāciju, kas attiecas uz elektroenerģijas vai dabasgāzes ražošanas, glabāšanas, patēriņa vai pārvades iekārtu jaudu un izmantošanu vai par sašķidrinātas dabasgāzes iekārtu jaudu un izmantošanu, tostarp šo iekārtu plānotu vai neplānotu nepieejamību.

2.   Tirgus dalībnieks pats uz savu atbildību izņēmuma kārtā var aizkavēt kādas iekšējās informācijas izpaušanu, lai nekaitētu savām likumīgajām interesēm, ar noteikumu, ka šāda aizkavēšana nevar izraisīt sabiedrības maldināšanu un ja tirgus dalībnieks ir spējīgs nodrošināt minētās informācijas konfidencialitāti un nepieņem lēmumus attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktu tirdzniecību, pamatojoties uz šo informāciju. Šādā situācijā tirgus dalībnieks nekavējoties sniedz minēto informāciju Aģentūrai un attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei, ņemot vērā 8. panta 5. punktu, pievienojot arī pamatojumu, kāpēc publiska izpaušana tiek aizkavēta.

3.   Ja tirgus dalībnieks vai persona, kuru nodarbina tirgus dalībnieks vai kura rīkojas tā uzdevumā, izpauž iekšējo informāciju saistībā ar vairumtirdzniecības energoproduktu, normāli veicot savu darbu vai profesionālos pienākumus, kā minēts 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā, minētais tirgus dalībnieks vai persona nodrošina vienlaicīgu, pilnīgu un efektīvu šīs informācijas publisku izpaušanu. Ja informācija ir izpausta netīši, tirgus dalībnieks nodrošina pilnīgu un efektīvu informācijas publisku izpaušanu cik vien iespējams drīz pēc šīs informācijas netīšas izpaušanas. Šo punktu nepiemēro tad, ja personai, kas saņem šo informāciju ir konfidencialitātes pienākums, neatkarīgi no tā, vai šis pienākums izriet no likuma, noteikumiem, statūtiem vai līguma.

4.   Iekšējās informācijas publiskošana, tostarp apkopotā veidā, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 714/2009 vai Regulu (EK) Nr. 715/2009 vai arī atbilstīgi pamatnostādnēm un tīklu kodeksiem, kas pieņemti saskaņā ar šīm regulām, ir vienlaicīga, pilnīga un efektīva informācijas publiska izpaušana.

5.   Ja atbrīvojums no pienākuma publiskot noteiktu informāciju ir piešķirts pārvades sistēmas operatoram saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 714/2009 vai Regulu (EK) Nr. 715/2009, minētais operators tādējādi ir atbrīvots arī no šā panta 1. punktā noteiktā pienākuma attiecībā uz minētajiem datiem.

6.   Šā panta 1. un 2. punkts neskar tirgus dalībnieku saistības, ko paredz Direktīva 2009/72/EK, Direktīva 2009/73/EK, Regula (EK) Nr. 714/2009 un Regula (EK) Nr. 715/2009, tostarp pamatnostādnes un tīklu kodeksi, kas pieņemti atbilstīgi minētajām direktīvām un regulām, jo īpaši attiecībā uz informācijas publiskošanas paredzamo laiku un veidu.

7.   Šā panta 1. un 2. punkts neskar tirgus dalībnieku tiesības aizkavēt konfidenciālas, ar kritiskās infrastruktūras aizsardzību saistītas informācijas izpaušanu, kā paredzēts 2. panta d) punktā Padomes Direktīvā 2008/114/EK (2008. gada 8. decembris) par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas Kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību (13), ja šāda informācija šo tirgus dalībnieku valstī ir klasificēta.

5. pants

Tirgus manipulāciju aizliegums

Veikt vai mēģināt veikt tirgus manipulācijas enerģijas vairumtirgū ir aizliegts.

6. pants

Iekšējās informācijas un tirgus manipulāciju definīciju tehniska atjaunināšana

1.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 20. pantu, lai:

| a) | saskaņotu 2. panta 1., 2., 3. un 5. punkta minētās definīcijas un nodrošinātu saskaņotību ar citiem saistītiem Savienības tiesību aktiem finanšu pakalpojumu un enerģētikas jomās; un |
| --- | --- |

a)

saskaņotu 2. panta 1., 2., 3. un 5. punkta minētās definīcijas un nodrošinātu saskaņotību ar citiem saistītiem Savienības tiesību aktiem finanšu pakalpojumu un enerģētikas jomās; un

| b) | atjauninātu minētās definīcijas ar vienu mērķi, proti, ņemt vērā turpmāko attīstību enerģijas vairumtirgū. |
| --- | --- |

b)

atjauninātu minētās definīcijas ar vienu mērķi, proti, ņemt vērā turpmāko attīstību enerģijas vairumtirgū.

2.   Šā panta 1. punktā minētajos deleģētajos aktos ņem vērā vismaz:

| a) | enerģijas vairumtirgiem raksturīgo darbību, tostarp elektroenerģijas un gāzes tirgu īpatnības, un preču tirgu un atvasināto instrumentu tirgu mijiedarbību; |
| --- | --- |

a)

enerģijas vairumtirgiem raksturīgo darbību, tostarp elektroenerģijas un gāzes tirgu īpatnības, un preču tirgu un atvasināto instrumentu tirgu mijiedarbību;

| b) | iespēju veikt manipulācijas pāri valstu robežām, starp elektroenerģijas un gāzes tirgiem un preču un atvasināto instrumentu tirgiem; |
| --- | --- |

b)

iespēju veikt manipulācijas pāri valstu robežām, starp elektroenerģijas un gāzes tirgiem un preču un atvasināto instrumentu tirgiem;

| c) | faktiskās vai plānotās ražošanas, patēriņa, pārvades izmantošanas vai uzglabāšanas jaudas izmantošanas iespējamo ietekmi uz enerģijas vairumtirgu cenām; un |
| --- | --- |

c)

faktiskās vai plānotās ražošanas, patēriņa, pārvades izmantošanas vai uzglabāšanas jaudas izmantošanas iespējamo ietekmi uz enerģijas vairumtirgu cenām; un

| d) | tīkla kodeksus un pamatnostādnes, kas pieņemtas atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 714/2009 un Regulai (EK) Nr. 715/2009. |
| --- | --- |

d)

tīkla kodeksus un pamatnostādnes, kas pieņemtas atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 714/2009 un Regulai (EK) Nr. 715/2009.

7. pants

Tirgus uzraudzība

1.   Aģentūra uzrauga tirdzniecības darbību ar vairumtirdzniecības energoproduktiem, lai atklātu un novērstu tirdzniecību, kuras pamatā ir iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācijas. Tā apkopo datus, lai izvērtētu un uzraudzītu enerģijas vairumtirgus, kā paredzēts 8. pantā.

2.   Valsts regulatīvās iestādes sadarbojas gan reģionālā līmenī, gan ar Aģentūru, veicot 1. punktā paredzēto enerģijas vairumtirgu uzraudzību. Šim nolūkam valsts regulatīvajām iestādēm ir pieejama attiecīgā Aģentūras rīcībā esošā informācija, ko tā ir apkopojusi saskaņā ar šā panta 1. punktu, ievērojot 10. panta 2. punktu. Valsts līmenī energoproduktu vairumtirdzniecību var uzraudzīt arī valsts regulatīvās iestādes.

Dalībvalstis var uzdot valsts konkurences iestādei vai šajā iestādē izveidotai tirgus uzraudzības struktūrai veikt tirgus uzraudzību sadarbībā ar valsts regulatīvo iestādi. Veicot šādu tirgus uzraudzību, valsts konkurences iestādei vai šajā iestādē izveidotai tirgus uzraudzības struktūrai ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā valsts regulatīvajai iestādei atbilstīgi šā punkta pirmajai daļai, šā panta 3. punkta otrās daļas otrajam teikumam, 4. panta 2. punkta otrajam teikumam, 8. panta 5. punkta pirmajam teikumam un 16. pantam.

3.   Aģentūra vismaz reizi gadā iesniedz ziņojumu Komisijai par savu darbību atbilstīgi šai regulai un dara šo ziņojumu zināmu atklātībai. Šādos ziņojumos Aģentūra izvērtē dažādu kategoriju tirgus vietu un dažādu tirdzniecības veidu darbību un pārredzamību un var sniegt ieteikumus Komisijai attiecībā uz tirgus noteikumiem, standartiem un procedūrām, kas varētu uzlabot tirgus integritāti un iekšējā tirgus darbību. Tā var arī novērtēt, vai minimālās prasības attiecībā uz organizētiem tirgiem var palīdzēt uzlabot tirgus pārredzamību. Ziņojumus var apvienot ar Regulas (EK) Nr. 713/2009 11. panta 2. punktā minēto ziņojumu.

Aģentūra var sniegt ieteikumus Komisijai attiecībā uz darījumu uzskaiti, tostarp tirdzniecības rīkojumus, kuras tā uzskata par nepieciešamiem efektīvai un iedarbīgai enerģijas vairumtirgu uzraudzībai. Pirms šādu ieteikumu sniegšanas Aģentūra konsultējas ar ieinteresētajām personām, jo īpaši ar valsts regulatīvajām iestādēm, dalībvalstu kompetentajām finanšu iestādēm, valsts konkurences iestādēm un EVTI.

Visi ieteikumi būtu jādara pieejami Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai, un sabiedrībai.

8. pants

Datu apkopošana

1.   Tirgus dalībnieki vai persona vai iestāde, kas minēta 4. punkta b) līdz f) apakšpunktā un kas rīkojas to vārdā, iesniedz Aģentūrai informāciju par darījumiem enerģijas vairumtirgū, tostarp tirdzniecības rīkojumus. Iesniedzamajā informācijā ir precīzi norādīti pirktie un pārdotie vairumtirdzniecības energoprodukti, nolīgtā cena un apjoms, darījuma izpildes datumi un laiks, darījuma puses un ieguvēji no darījuma, kā arī cita būtiska informācija. Kaut arī kopumā atbildīgi ir tirgus dalībnieki, gadījumā, ja nepieciešamā informācija ir saņemta no personas vai iestādes, kas minēta punkta 4. punkta b) līdz f) apakšpunktā, attiecīgā tirgus dalībnieka ziņošanas pienākumu uzskata par izpildītu.

2.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus:

| a) | sastāda līgumu un atvasināto instrumentu, tostarp tirdzniecības rīkojumu, sarakstu, par kuriem jāziņo saskaņā ar 1. punktu, un nosaka atbilstīgās minimālās robežvērtības ziņošanai par darījumiem attiecīgos gadījumos; |
| --- | --- |

a)

sastāda līgumu un atvasināto instrumentu, tostarp tirdzniecības rīkojumu, sarakstu, par kuriem jāziņo saskaņā ar 1. punktu, un nosaka atbilstīgās minimālās robežvērtības ziņošanai par darījumiem attiecīgos gadījumos;

| b) | pieņem vienotus noteikumus par tās informācijas ziņošanu, kas jāsniedz saskaņā ar 1. punktu; |
| --- | --- |

b)

pieņem vienotus noteikumus par tās informācijas ziņošanu, kas jāsniedz saskaņā ar 1. punktu;

| c) | nosaka laiku un veidu, kādā minētā informācija jāpaziņo. |
| --- | --- |

c)

nosaka laiku un veidu, kādā minētā informācija jāpaziņo.

Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Tajos ņem vērā jau pastāvošās ziņošanas sistēmas.

3.   Personām, kuras ir minētas 4. punkta a) līdz d) apakšpunktā un kuras ziņojušas par darījumiem saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK vai piemērojamiem Savienības tiesību aktiem par darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem, nepiemēro divkāršu ziņošanas pienākumu attiecībā uz šiem darījumiem.

Neskarot šā punkta pirmo daļu, ar īstenošanas aktiem, kas minēti 2. punktā, var ļaut organizētiem tirgiem un tirdzniecības darījumu savietošanas vai paziņojumu sniegšanas sistēmām sniegt Aģentūrai datus par vairumtirdzniecības darījumiem ar enerģiju.

4.   Lai īstenotu 1. punktu, informāciju sniedz:

| a) | tirgus dalībnieks; |
| --- | --- |

a)

tirgus dalībnieks;

| b) | trešā persona, kas rīkojas tirgus dalībnieka uzdevumā; |
| --- | --- |

b)

trešā persona, kas rīkojas tirgus dalībnieka uzdevumā;

| c) | tirdzniecības paziņojumu sniegšanas sistēma; |
| --- | --- |

c)

tirdzniecības paziņojumu sniegšanas sistēma;

| d) | organizēts tirgus, tirdzniecības darījumu savietošanas sistēma vai cita persona, kas profesionāli veic darījumus; |
| --- | --- |

d)

organizēts tirgus, tirdzniecības darījumu savietošanas sistēma vai cita persona, kas profesionāli veic darījumus;

| e) | darījumu reģistri, kas reģistrēti vai atzīti saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem par darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem; vai |
| --- | --- |

e)

darījumu reģistri, kas reģistrēti vai atzīti saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem par darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem; vai

| f) | kompetentā iestāde, kas ir saņēmusi minēto informāciju saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK 25. panta 3. punktu, vai EVTI, ja tā ir saņēmusi šo informāciju saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem par darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem. |
| --- | --- |

f)

kompetentā iestāde, kas ir saņēmusi minēto informāciju saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK 25. panta 3. punktu, vai EVTI, ja tā ir saņēmusi šo informāciju saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem par darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem.

5.   Tirgus dalībnieki sniedz informāciju Aģentūrai un valsts regulatīvajām iestādēm attiecībā uz elektroenerģijas vai dabasgāzes ražošanas iekārtu, uzglabāšanas, patēriņa vai pārvades iekārtu jaudu un izmantošanu vai par sašķidrinātas dabasgāzes iekārtu jaudu un izmantošanu, tostarp šo iekārto plānotu vai neplānotu nepieejamību, lai Aģentūra varētu uzraudzīt tirdzniecību enerģijas vairumtirgos. Ziņošanas pienākumus tirgus dalībniekiem samazina, nepieciešamo informāciju pilnībā vai daļēji cik vien iespējams iegūstot no esošajiem avotiem.

6.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus:

| a) | pieņem vienotus noteikumus par tās informācijas ziņošanu, kas jāsniedz saskaņā ar 5. punktu, un attiecīgos gadījumos par atbilstīgām minimālajām robežvērtībām ziņošanai par darījumiem; |
| --- | --- |

a)

pieņem vienotus noteikumus par tās informācijas ziņošanu, kas jāsniedz saskaņā ar 5. punktu, un attiecīgos gadījumos par atbilstīgām minimālajām robežvērtībām ziņošanai par darījumiem;

| b) | nosaka laiku un veidu, kādā minētā informācija jāpaziņo. |
| --- | --- |

b)

nosaka laiku un veidu, kādā minētā informācija jāpaziņo.

Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Tajos ņem vērā jau pastāvošos ziņošanas pienākumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009.

9. pants

Tirgus dalībnieku reģistrēšana

1.   Tirgus dalībnieki, kuri iesaistās darījumos, par kuriem ir jāziņo Aģentūrai saskaņā ar 8. panta 1. punktu, reģistrējas valsts regulatīvajā iestādē dalībvalstī, kurā tie ir reģistrēti vai dzīvo, vai, ja tie nav reģistrēti vai nedzīvo Savienībā, – dalībvalstī, kurā tie darbojas.

Tirgus dalībnieki reģistrējas tikai vienā valsts regulatīvajā iestādē. Dalībvalstis neprasa vēlreiz reģistrēties tirgus dalībniekam, kurš jau ir reģistrēts citā dalībvalstī.

Tirgus dalībnieku reģistrācija neskar pienākumus nodrošināt atbilstību attiecīgajiem tirdzniecības un līdzsvarošanas noteikumiem.

2.   Ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc dienas, kad Komisija pieņem 8. panta 2. punktā minētos īstenošanas aktus, valsts regulatīvās iestādes izveido tirgus dalībnieku valsts reģistrus, kurus pastāvīgi atjaunina. Reģistrā katram tirgus dalībniekam piešķir unikālu identifikācijas numuru, un reģistrā iekļautā informācija ir pietiekama, lai noteiktu tirgus dalībnieku, tostarp attiecīgos datus par tā pievienotās vērtības nodokļa numuru, reģistrācijas vietu, personām, kas atbildīgas par darbības un tirdzniecības lēmumiem, un galveno lēmumu pieņēmēju par tirgus dalībnieka tirdzniecības darbībām vai labuma guvēju no tām.

3.   Valsts regulatīvās iestādes valsts reģistra informāciju Aģentūrai nosūta formātā, ko noteikusi Aģentūra. Aģentūra, sadarbojoties ar minētajām iestādēm, nosaka šo formātu un publisko to līdz 2012. gada 29. jūnijam. Pamatojoties uz valsts regulatīvo iestāžu sniegto informāciju, Aģentūra izveido tirgus dalībnieku Eiropas reģistru. Valsts regulatīvajām iestādēm un citām attiecīgām iestādēm ir piekļuve Eiropas reģistram. Ievērojot 17. pantu, Aģentūra var pieņemt lēmumu Eiropas reģistru vai izrakstus no tā padarīt publiski pieejamus ar noteikumu, ka komerciāli svarīga informācija par konkrētiem tirgus dalībniekiem netiek izpausta.

4.   Tirgus dalībnieki, kas minēti šā panta 1. punktā, iesniedz reģistrācijas pieteikumu valsts regulatīvajai iestādei, pirms tie veic darījumu, par kuru ir jāziņo Aģentūrai saskaņā ar 8. panta 1. punktu.

5.   Tirgus dalībnieki, kas minēti 1. punktā, tūlīt ziņo valsts regulatīvajai iestādei par jebkādām izmaiņām, kas notikušas attiecībā uz reģistrācijas pieteikumā sniegto informāciju.

10. pants

Informācijas apmaiņa starp Aģentūru un citām iestādēm

1.   Aģentūra izveido mehānismus atbilstīgi 7. panta 1. punktam un 8. pantam saņemtās informācijas apmaiņai ar valsts regulatīvajām iestādēm, dalībvalstu kompetentajām finanšu iestādēm, valstu konkurences iestādēm, EVTI un citām attiecīgajām iestādēm. Pirms šādu mehānismu izveides Aģentūra apspriežas ar minētajām iestādēm.

2.   Aģentūra nodrošina pieeju šā panta 1. punktā minētajiem mehānismiem tikai tām iestādēm, kuras ir izveidojušas sistēmas, kas ļauj Aģentūrai izpildīt 12. panta 1. punkta prasības.

3.   Darījumu reģistri, kas reģistrēti vai atzīti saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem par darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem, sniedz Aģentūrai visu attiecīgo informāciju, ko tie apkopojuši attiecībā uz vairumtirdzniecības energoproduktiem un emisijas kvotu atvasinājumiem.

EVTI nosūta Aģentūrai atbilstīgi Direktīvas 2004/39/EK 25. panta 3. punktam un piemērojamiem Savienības tiesību aktiem par darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem saņemtos ziņojumus par darījumiem ar vairumtirdzniecības energoproduktiem. Kompetentās iestādes, kas saņem ziņojumus par darījumiem ar vairumtirdzniecības energoproduktiem saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK 25. panta 3. punktu, nosūta šos ziņojumus Aģentūrai.

Aģentūra un iestādes, kas pārrauga emisiju kvotu vai ar emisijas kvotām saistītu atvasinājumu tirdzniecību, savstarpēji sadarbojas un izveido piemērotus mehānismus, lai Aģentūrai būtu pieeja uzskaitei par darījumiem, kas veikti ar šādām kvotām un atvasinājumiem, ja šīs iestādes apkopo informāciju par šādiem darījumiem.

11. pants

Datu aizsardzība

Šī regula neskar dalībvalstu saistības attiecībā uz personas datu apstrādi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (14) vai Aģentūras saistības, tai veicot savus pienākumus, attiecībā uz personas datu apstrādi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (15).

12. pants

Darbības uzticamība

1.   Aģentūra nodrošina atbilstīgi 4. panta 2. punktam, 8. un 10. pantam saņemtās informācijas konfidencialitāti, integritāti un aizsardzību. Aģentūra veic visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu savās sistēmās glabātās informācijas jebkādu ļaunprātīgu izmantošanu un neatļautu piekļuvi tai.

Valsts regulatīvās iestādes, dalībvalstu kompetentās finanšu iestādes, valstu konkurences iestādes, EVTI un citas attiecīgās iestādes nodrošina tās informācijas konfidencialitāti, integritāti un aizsardzību, kuru tās saņem saskaņā ar 4. panta 2. punktu, 7. panta 2. punktu, 8. panta 5. punktu vai 10. pantu, un veic pasākumus, lai novērstu jebkādu šīs informācijas ļaunprātīgu izmantošanu.

Aģentūra identificē darbības riska cēloņus un mazina tos, izstrādājot atbilstīgas sistēmas, pārbaudes un procedūras.

2.   Ievērojot 17. pantu, Aģentūra var nolemt darīt zināmu atklātībai daļu no tās rīcībā esošās informācijas ar noteikumu, ka netiek atklāta komerciāli svarīga informācija par konkrētiem tirgus dalībniekiem vai atsevišķiem darījumiem, vai atsevišķām tirgus vietām un ka šādu informāciju nevar secināt.

Aģentūra zinātniskiem mērķiem dara pieejamu to datubāzes daļu, kurā nav komerciāli svarīgas informācijas, ievērojot konfidencialitātes prasības.

Informāciju publicē vai dara pieejamu, lai uzlabotu enerģijas vairumtirgu pārskatāmību un tikai tad, ja tas nevar radīt konkurences traucējumus minētajos enerģijas tirgos.

Aģentūra izplata informāciju taisnīgi un saskaņā ar pārskatāmiem noteikumiem, kurus tā sastāda un dara publiski pieejamus.

13. pants

Aizliegumu ieviešana attiecībā uz tirgus ļaunprātīgu izmantošanu

1.   Valsts regulatīvās iestādes nodrošina 3. un 5. pantā noteikto aizliegumu un 4. pantā noteikto pienākumu piemērošanu.

Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās valsts regulatīvajām iestādēm līdz 2013. gada 29. jūnijam ir izmeklēšanas un izpildes pilnvaras, kas ir nepieciešamas šīs funkcijas veikšanai. Minētās pilnvaras īsteno proporcionālā veidā.

Minētās pilnvaras īsteno:

| a) | tieši; |
| --- | --- |

a)

tieši;

| b) | sadarbībā ar citām iestādēm; vai |
| --- | --- |

b)

sadarbībā ar citām iestādēm; vai

| c) | vēršoties kompetentajās tiesu iestādēs. |
| --- | --- |

c)

vēršoties kompetentajās tiesu iestādēs.

Attiecīgā gadījumā valsts regulatīvās iestādes var izmantot savas izmeklēšanas pilnvaras sadarbībā ar organizētajiem tirgiem, tirdzniecības darījumu savietošanas sistēmām vai citām personām, kas profesionāli veic darījumus, kā minēts 8. panta 4. punkta d) apakšpunktā.

2.   Šā panta 1. punktā minētās izmeklēšanas un izpildes pilnvaras ierobežo un attiecina tikai uz izmeklēšanas mērķi. Tās īsteno saskaņā ar valsts tiesību aktiem un tajās ietver šādas tiesības:

| a) | piekļūt jebkuram atbilstīgam dokumentam jebkādā formā un saņemt tā kopiju; |
| --- | --- |

a)

piekļūt jebkuram atbilstīgam dokumentam jebkādā formā un saņemt tā kopiju;

| b) | pieprasīt informāciju no visām attiecīgajām personām, tostarp arī no tām, kuras secīgi iesaistās rīkojumu nodošanā vai attiecīgo darbību veikšanā, kā arī no to vadītājiem un vajadzības gadījumā izsaukt kādu personu vai vadītāju un uzklausīt; |
| --- | --- |

b)

pieprasīt informāciju no visām attiecīgajām personām, tostarp arī no tām, kuras secīgi iesaistās rīkojumu nodošanā vai attiecīgo darbību veikšanā, kā arī no to vadītājiem un vajadzības gadījumā izsaukt kādu personu vai vadītāju un uzklausīt;

| c) | veikt pārbaudes uz vietas; |
| --- | --- |

c)

veikt pārbaudes uz vietas;

| d) | pieprasīt esošus telefonsarunu ierakstus un esošus datu plūsmas ierakstus; |
| --- | --- |

d)

pieprasīt esošus telefonsarunu ierakstus un esošus datu plūsmas ierakstus;

| e) | pieprasīt izbeigt jebkuru praksi, kas ir pretrunā šai regulai vai deleģētajiem aktiem vai īstenošanas aktiem, kas pieņemti, pamatojoties uz to; |
| --- | --- |

e)

pieprasīt izbeigt jebkuru praksi, kas ir pretrunā šai regulai vai deleģētajiem aktiem vai īstenošanas aktiem, kas pieņemti, pamatojoties uz to;

| f) | lūgt tiesai aktīvu iesaldēšanu un/vai sekvestrāciju; |
| --- | --- |

f)

lūgt tiesai aktīvu iesaldēšanu un/vai sekvestrāciju;

| g) | lūgt tiesai vai jebkurai kompetentajai iestādei noteikt profesionālās darbības pagaidu aizliegumu. |
| --- | --- |

g)

lūgt tiesai vai jebkurai kompetentajai iestādei noteikt profesionālās darbības pagaidu aizliegumu.

14. pants

Pārsūdzības tiesības

Dalībvalstis nodrošina piemērotus valsts līmeņa mehānismus, lai puse, kuru skar regulatīvās iestādes lēmums, varētu šo lēmumu pārsūdzēt no iesaistītajām pusēm un no jebkuras valdības neatkarīgā struktūrā.

15. pants

To personu pienākumi, kuras profesionāli veic darījumus

Ikviena persona, kas profesionāli veic darījumus ar vairumtirdzniecības energoproduktiem, nekavējoties brīdina valsts regulatīvo iestādi, ja minētajai personai ir pamatots iemesls uzskatīt, ka ar kādu darījumu varētu pārkāpt 3. vai 5. pantu.

Personas, kas profesionāli veic darījumus ar vairumtirdzniecības energoproduktiem, ievieš un uztur efektīvus pasākumus un procedūras, lai konstatētu 3. vai 5. panta pārkāpumus.

16. pants

Sadarbība Savienības un valstu līmenī

1.   Aģentūra cenšas nodrošināt, ka valsts regulatīvās iestādes saskaņotā un konsekventā veidā veic šajā regulā paredzētos uzdevumus.

Aģentūra publicē nesaistošas pamatnostādnes par to, kā attiecīgā gadījumā piemērot 2. pantā noteiktās definīcijas.

Valsts regulatīvās iestādes sadarbojas ar Aģentūru un savā starpā, tostarp reģionālā līmenī, lai veiktu savus pienākumus atbilstīgi šai regulai.

Valsts regulatīvās iestādes, kompetentās finanšu iestādes un valsts konkurences iestādes dalībvalstī var izveidot atbilstīgus sadarbības veidus, lai nodrošinātu efektīvu un rezultatīvu izmeklēšanu un izpildi un lai veicinātu saskaņotu un konsekventu pieeju izmeklēšanai, tiesvedībai un šīs regulas un attiecīgo finanšu un konkurences tiesību aktu izpildei.

2.   Valsts regulatīvās iestādes nekavējoties un pēc iespējas sīki informē Aģentūru, ja tām ir pamatots iemesls uzskatīt, ka to dalībvalstī vai kādā citā dalībvalstī tiek veiktas vai ir tikušas veiktas darbības, kas ir pretrunā šai regulai.

Ja valsts regulatīvā iestāde uzskata, ka kādā citā dalībvalstī tiek veiktas darbības, kas ietekmē enerģijas vairumtirgus vai vairumtirdzniecības energoproduktu cenas tās dalībvalstī, tā var pieprasīt Aģentūrai rīkoties saskaņā ar šā panta 4. punktu un saskaņā ar šā panta 3. punktu, ja šīs darbības ietekmē finanšu instrumentus, uz kuriem attiecas Direktīvas 2003/6/EK 9. pants.

3.   Lai nodrošinātu saskaņotu un konsekventu pieeju jautājumā par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu enerģijas vairumtirgos:

| a) | valsts regulatīvās iestādes informē savas dalībvalsts kompetento finanšu iestādi un Aģentūru, ja tām ir pamatots iemesls uzskatīt, ka enerģijas vairumtirgos tiek veiktas vai ir tikušas veiktas darbības, kas uzskatāmas par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu Direktīvas 2003/6/EK izpratnē un kas ietekmē finanšu instrumentus, ievērojot minētās direktīvas 9. pantu; šādā nolūkā valsts regulatīvās iestādes var izveidot atbilstīgus sadarbības veidus ar kompetento finanšu iestādi savā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

valsts regulatīvās iestādes informē savas dalībvalsts kompetento finanšu iestādi un Aģentūru, ja tām ir pamatots iemesls uzskatīt, ka enerģijas vairumtirgos tiek veiktas vai ir tikušas veiktas darbības, kas uzskatāmas par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu Direktīvas 2003/6/EK izpratnē un kas ietekmē finanšu instrumentus, ievērojot minētās direktīvas 9. pantu; šādā nolūkā valsts regulatīvās iestādes var izveidot atbilstīgus sadarbības veidus ar kompetento finanšu iestādi savā dalībvalstī;

| b) | Aģentūra informē EVTI un kompetento finanšu iestādi, ja tai ir pamatots iemesls uzskatīt, ka enerģijas vairumtirgos tiek veiktas vai ir tikušas veiktas darbības, kas uzskatāmas par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu Direktīvas 2003/6/EK izpratnē un kas ietekmē finanšu instrumentus, ievērojot minētās direktīvas 9. pantu; |
| --- | --- |

b)

Aģentūra informē EVTI un kompetento finanšu iestādi, ja tai ir pamatots iemesls uzskatīt, ka enerģijas vairumtirgos tiek veiktas vai ir tikušas veiktas darbības, kas uzskatāmas par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu Direktīvas 2003/6/EK izpratnē un kas ietekmē finanšu instrumentus, ievērojot minētās direktīvas 9. pantu;

| c) | dalībvalsts kompetentā finanšu iestāde informē EVTI un Aģentūru, ja tai ir pamatots iemesls uzskatīt, ka citas dalībvalsts enerģijas vairumtirgos tiek veiktas vai ir tikušas veiktas darbības, pārkāpjot 3. un 5. pantu; |
| --- | --- |

c)

dalībvalsts kompetentā finanšu iestāde informē EVTI un Aģentūru, ja tai ir pamatots iemesls uzskatīt, ka citas dalībvalsts enerģijas vairumtirgos tiek veiktas vai ir tikušas veiktas darbības, pārkāpjot 3. un 5. pantu;

| d) | valsts regulatīvās iestādes informē savas dalībvalsts konkurences iestādi, Komisiju un Aģentūru, ja minētajām iestādēm ir pamatots iemesls uzskatīt, ka enerģijas vairumtirgū tiek veiktas vai ir tikušas veiktas darbības, ko var uzskatīt par konkurences tiesību pārkāpumu. |
| --- | --- |

d)

valsts regulatīvās iestādes informē savas dalībvalsts konkurences iestādi, Komisiju un Aģentūru, ja minētajām iestādēm ir pamatots iemesls uzskatīt, ka enerģijas vairumtirgū tiek veiktas vai ir tikušas veiktas darbības, ko var uzskatīt par konkurences tiesību pārkāpumu.

4.   Lai veiktu 1. punktā paredzētās funkcijas, inter alia pamatojoties uz sākotnējiem novērtējumiem vai analīzi, tādos gadījumos, kad Aģentūra uzskata, ka ir pārkāpta šī regula, tai ir šādas pilnvaras:

| a) | pieprasīt vienai vai vairākām valsts regulatīvajām iestādēm sniegt informāciju, kas attiecas uz iespējamo pārkāpumu; |
| --- | --- |

a)

pieprasīt vienai vai vairākām valsts regulatīvajām iestādēm sniegt informāciju, kas attiecas uz iespējamo pārkāpumu;

| b) | pieprasīt vienai vai vairākām valsts regulatīvajām iestādēm sākt iespējamā pārkāpuma izmeklēšanu un attiecīgi rīkoties, lai labotu ikvienu konstatēto pārkāpumu. Par ikvienu lēmumu attiecībā uz atbilstīgiem pasākumiem jebkāda konstatētā pārkāpuma labošanai ir atbildīga attiecīgā valsts regulatīvā iestāde; |
| --- | --- |

b)

pieprasīt vienai vai vairākām valsts regulatīvajām iestādēm sākt iespējamā pārkāpuma izmeklēšanu un attiecīgi rīkoties, lai labotu ikvienu konstatēto pārkāpumu. Par ikvienu lēmumu attiecībā uz atbilstīgiem pasākumiem jebkāda konstatētā pārkāpuma labošanai ir atbildīga attiecīgā valsts regulatīvā iestāde;

| c) | ja tā uzskata, ka iespējamam pārkāpumam ir vai ir bijusi pārrobežu ietekme, izveidot un koordinēt izmeklēšanas grupu, ko veido attiecīgo valsts regulatīvo iestāžu pārstāvji, lai izmeklētu, vai ir tikusi pārkāpta šī regula un kurā dalībvalstī ir noticis pārkāpums. Vajadzības gadījumā Aģentūra var pieprasīt arī vienas vai vairāku dalībvalstu kompetento finanšu iestāžu vai citas attiecīgas iestādes pārstāvju piedalīšanos izmeklēšanas grupā. |
| --- | --- |

c)

ja tā uzskata, ka iespējamam pārkāpumam ir vai ir bijusi pārrobežu ietekme, izveidot un koordinēt izmeklēšanas grupu, ko veido attiecīgo valsts regulatīvo iestāžu pārstāvji, lai izmeklētu, vai ir tikusi pārkāpta šī regula un kurā dalībvalstī ir noticis pārkāpums. Vajadzības gadījumā Aģentūra var pieprasīt arī vienas vai vairāku dalībvalstu kompetento finanšu iestāžu vai citas attiecīgas iestādes pārstāvju piedalīšanos izmeklēšanas grupā.

5.   Valsts regulatīvā iestāde, kas saņēmusi informācijas pieprasījumu saskaņā ar 4. punkta a) apakšpunktu vai saņēmusi prasību sākt iespējamā pārkāpuma izmeklēšanu atbilstīgi 4. punkta b) apakšpunktam, nekavējoties veic atbilstīgus pasākumus, lai izpildītu minēto prasību. Ja minētā valsts regulatīvā iestāde nespēj tūlīt sniegt pieprasīto informāciju, tā nekavējoties informē Aģentūru par iemesliem.

Atkāpjoties no pirmās daļas, valsts regulatīvā iestāde var atteikties izpildīt pieprasījumu, ja:

| a) | izpilde var nelabvēlīgi ietekmēt pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts suverenitāti vai drošību; |
| --- | --- |

a)

izpilde var nelabvēlīgi ietekmēt pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts suverenitāti vai drošību;

| b) | dalībvalsts iestādes ir uzsākušas tiesvedību saistībā ar tām pašām darbībām un pret tām pašām personām pirms pieprasījuma saņemšanas; vai |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts iestādes ir uzsākušas tiesvedību saistībā ar tām pašām darbībām un pret tām pašām personām pirms pieprasījuma saņemšanas; vai

| c) | pieprasījuma saņēmējā dalībvalstī jau ir pasludināts galīgais spriedums attiecībā uz šādām personām un saistībā ar tām pašām darbībām. |
| --- | --- |

c)

pieprasījuma saņēmējā dalībvalstī jau ir pasludināts galīgais spriedums attiecībā uz šādām personām un saistībā ar tām pašām darbībām.

Jebkurā šādā gadījumā valsts regulatīvā iestāde attiecīgi informē Aģentūru, sniedzot pēc iespējas sīkāku informāciju par minētajiem tiesiskajiem procesiem vai par spriedumu.

Valsts regulatīvās iestādes piedalās izmeklēšanas grupā, kas sasaukta saskaņā ar 4. punkta c) apakšpunktu, sniedzot nepieciešamo palīdzību. Izmeklēšanas grupu koordinē Aģentūra.

6.   Kad Aģentūra veic uzdevumus saskaņā ar šo regulu, tai nepiemēro Regulas (EK) Nr. 713/2009 15. panta 1. punkta pēdējo teikumu.

17. pants

Dienesta noslēpums

1.   Uz jebkādu konfidenciālu informāciju, kas saņemta, ar ko veikta apmaiņa vai kas nosūtīta atbilstīgi šai regulai, attiecas 2., 3. un 4. punktā noteiktie dienesta noslēpuma nosacījumi.

2.   Dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums attiecas uz:

| a) | personām, kas strādā vai ir strādājušas Aģentūrā; |
| --- | --- |

a)

personām, kas strādā vai ir strādājušas Aģentūrā;

| b) | revidentiem un ekspertiem, kas strādā Aģentūras uzdevumā; |
| --- | --- |

b)

revidentiem un ekspertiem, kas strādā Aģentūras uzdevumā;

| c) | personām, kas strādā vai ir strādājušas valsts regulatīvajās iestādēs vai citās attiecīgajās iestādēs; |
| --- | --- |

c)

personām, kas strādā vai ir strādājušas valsts regulatīvajās iestādēs vai citās attiecīgajās iestādēs;

| d) | revidentiem un ekspertiem, kas strādā valsts regulatīvo iestāžu vai citu attiecīgo iestāžu uzdevumā un saņem konfidenciālu informāciju saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

d)

revidentiem un ekspertiem, kas strādā valsts regulatīvo iestāžu vai citu attiecīgo iestāžu uzdevumā un saņem konfidenciālu informāciju saskaņā ar šo regulu.

3.   Konfidenciālu informāciju, ko saņēmušas šā panta 2. punktā minētās personas, pildot savus pienākumus, nedrīkst izpaust nevienai citai personai vai iestādei, izņemot pārskata vai apkopojuma veidā tā, ka nav iespējams atpazīt atsevišķu tirgus dalībnieku vai tirgus vietu, neskarot gadījumus, uz kuriem attiecas krimināltiesības, citi šīs regulas noteikumi vai citi attiecīgi Savienības tiesību akti.

4.   Neskarot gadījumus, uz kuriem attiecas krimināltiesības, Aģentūra, valsts regulatīvās iestādes, dalībvalstu kompetentās finanšu iestādes, EVTI, struktūras vai personas, kas saņem konfidenciālu informāciju atbilstīgi šai regulai, to var izmantot, tikai veicot savus pienākumus un funkcijas. Citas iestādes, struktūras vai personas var izmantot minēto informāciju mērķim, kādam šī informācija tām sniegta, vai saistībā ar administratīvo tiesvedību vai tiesvedību, kas ir īpaši saistīta ar minēto funkciju veikšanu. Iestāde, kas saņem informāciju, var izmantot to citiem mērķiem, ja Aģentūra, valsts regulatīvās iestādes, dalībvalstu kompetentās finanšu iestādes, EVTI, struktūras vai personas, kas sniedz informāciju, tam piekrīt.

5.   Šis pants neliedz dalībvalsts iestādei, rīkojoties saskaņā ar valsts tiesību aktiem, apmainīties ar konfidenciālu informāciju ar noteikumu, ka tā nav saņemta no citas dalībvalsts iestādes vai no Aģentūras, vai arī nosūtīt šādu informāciju.

18. pants

Sankcijas

Dalībvalstis izstrādā noteikumus par sankcijām, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Paredzētajām sankcijām ir jābūt iedarbīgām, atturošām un samērīgām, atspoguļojot pārkāpuma veidu, ilgumu un smagumu, kaitējumu patērētājiem un iespējamos ieguvumus no tirdzniecības, kas veikta, pamatojoties uz iekšējo informāciju un tirgus manipulāciju.

Ne vēlāk kā līdz 2013. gada 29. jūnijam dalībvalstis informē Komisiju par minētajiem noteikumiem un nekavējoties ziņo par visiem turpmākajiem tajos izdarītajiem grozījumiem.

Dalībvalstis nodrošina, ka valsts regulatīvā iestāde var nodot atklātībai pasākumus vai sankcijas, kas uzliktas par šīs regulas pārkāpumiem, izņemot gadījumus, kad šāda izpaušana varētu radīt nesamērīgu kaitējumu iesaistītajām pusēm.

19. pants

Starptautiskās attiecības

Ciktāl tas nepieciešams šajā regulā noteikto mērķu sasniegšanai un neskarot dalībvalstu un Savienības iestāžu, tostarp Eiropas Ārējās darbības dienesta, attiecīgās kompetences, Aģentūra var veidot kontaktus un slēgt administratīvus nolīgumus ar uzraudzības iestādēm, starptautiskām organizācijām un iestādēm trešās valstīs, jo īpaši tajās, kuras ietekmē Savienības enerģijas vairumtirgu, lai tādējādi veicinātu reglamentējošo noteikumu saskaņošanu. Šie pasākumi nerada juridiskus pienākumus Savienībai un dalībvalstīm, kā arī tie neliedz dalībvalstīm un to kompetentajām iestādēm slēgt divpusējas vai daudzpusējas vienošanās ar šīm uzraudzības iestādēm, starptautiskām organizācijām un trešo valstu iestādēm.

20. pants

Deleģējuma īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šā panta nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, kas minēti 6. pantā, Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2011. gada 28. decembra. Komisija sagatavo ziņojumu par deleģētajām pilnvarām vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģējumu automātiski pagarina par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome šādam pagarinājumam neiebilst ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 6. pantā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi deleģēto tiesību aktu, tā vienlaikus to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 6. pantu, stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka tie iebildumus neizteiks. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

21. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Tā ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

22. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 8. panta 1. punktu, 3. punkta pirmo daļu un 4. un 5. punktu sāk piemērot sešus mēnešus pēc dienas, kad Komisija pieņem attiecīgos īstenošanas aktus, kas minēti 8. panta 2. un 6. punktā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2011. gada 25. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OV C 132, 3.5.2011., 108. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 14. septembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2011. gada 10. oktobra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 211, 14.8.2009., 15. lpp.

3

(4)  OV L 211, 14.8.2009., 36. lpp.

4

(5)  OV L 96, 12.4.2003., 16. lpp.

5

(6)  OV L 211, 14.8.2009., 1. lpp.

6

(7)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

7

(8)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

8

(9)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

9

(10)  OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.

10

(11)  OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.

11

(12)  OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp.

12

(13)  OV L 345, 23.12.2008., 75. lpp.

13

(14)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

14

(15)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

15

---

KOMISIJAS DEKLARĀCIJA

Komisija uzskata, ka robežvērtības ziņošanai par darījumiem 8. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē un informācijas ziņošanai 8. panta 6. punkta a) apakšpunkta nozīmē nevar noteikt ar īstenošanas aktiem.

Attiecīgā gadījumā Komisija iesniegs tiesību akta priekšlikumu, lai noteiktu šādas robežvērtības.

---

PADOMES DEKLARĀCIJA

ES likumdevējs ir piešķīris Komisijai īstenošanas pilnvaras saskaņā ar LESD 291. pantu attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti 8. pantā. Lai arī Komisija ir iesniegusi deklarāciju par 8. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 8. panta 6. punkta a) apakšpunktu, Komisijai tas ir juridiski saistošs pienākums.

---

| 8.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/17

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1228/2011

(2011. gada 16. novembris),

ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 429/73, ar ko paredz īpašus noteikumus dažu tādu preču ievešanai Kopienā, uz kurām attiecas Regula (EEK) Nr. 1059/69 un kuru izcelsme ir Turcijā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Savienības tiesību aktu pārredzamības uzlabošana ir būtisks elements labākas tiesību aktu izstrādes stratēģijā, ko īsteno Savienības iestādes. Šajā sakarā ir lietderīgi atcelt tos spēkā esošos tiesību aktus, kam vairs nav faktiskas ietekmes. |
| --- | --- |

(1)

Savienības tiesību aktu pārredzamības uzlabošana ir būtisks elements labākas tiesību aktu izstrādes stratēģijā, ko īsteno Savienības iestādes. Šajā sakarā ir lietderīgi atcelt tos spēkā esošos tiesību aktus, kam vairs nav faktiskas ietekmes.

| (2) | Padomes Regula (EEK) Nr. 429/73 (2) tika pieņemta, lai noteiktu fiksētas ievedmuitas nodokļa daļas samazinājumu Turcijas izcelsmes pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kas importēti saskaņā ar papildprotokolu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Turciju un kurš parakstīts 1970. gada 23. novembrī. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Regula (EEK) Nr. 429/73 (2) tika pieņemta, lai noteiktu fiksētas ievedmuitas nodokļa daļas samazinājumu Turcijas izcelsmes pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kas importēti saskaņā ar papildprotokolu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Turciju un kurš parakstīts 1970. gada 23. novembrī.

| (3) | Ar EK un Turcijas Asociācijas Padomes 1995. gada 22. decembra Lēmumu Nr. 1/95 par Muitas Savienības pēdējā posma īstenošanu (3) paredz noteikumus muitas nodokļu noteikšanai attiecībā uz Turcijas izcelsmes pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kurus importē Eiropas Savienībā. Tādēļ Regula (EEK) Nr. 429/73 ir novecojusi. |
| --- | --- |

(3)

Ar EK un Turcijas Asociācijas Padomes 1995. gada 22. decembra Lēmumu Nr. 1/95 par Muitas Savienības pēdējā posma īstenošanu (3) paredz noteikumus muitas nodokļu noteikšanai attiecībā uz Turcijas izcelsmes pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kurus importē Eiropas Savienībā. Tādēļ Regula (EEK) Nr. 429/73 ir novecojusi.

| (4) | Tādēļ juridiskās skaidrības un noteiktības labad Regula (EEK) Nr. 429/73 būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ juridiskās skaidrības un noteiktības labad Regula (EEK) Nr. 429/73 būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Regulu (EEK) Nr. 429/73 ar šo atceļ.

2.   Šā panta 1. punktā minētā akta atcelšana neskar to, ka:

| a) | paliek spēkā Savienības akti, kas pieņemti, pamatojoties uz 1. punktā minēto aktu; un |
| --- | --- |

a)

paliek spēkā Savienības akti, kas pieņemti, pamatojoties uz 1. punktā minēto aktu; un

| b) | joprojām ir spēkā grozījumi, kas ar 1. punktā minēto aktu izdarīti citos Savienības aktos, kuri nav atcelti ar šo regulu. |
| --- | --- |

b)

joprojām ir spēkā grozījumi, kas ar 1. punktā minēto aktu izdarīti citos Savienības aktos, kuri nav atcelti ar šo regulu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2011. gada 16. novembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

W. SZCZUKA

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 13. septembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2011. gada 20. oktobra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 59, 5.3.1973., 85. lpp.

2

(3)  OV L 35, 13.2.1996., 1. lpp.

3

---

| 8.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/18 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/18

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1229/2011

(2011. gada 16. novembris),

ar ko atceļ dažus novecojušus Padomes tiesību aktus kopējās lauksaimniecības politikas jomā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā 1979. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 60. pantu, 61. panta 5. punktu un 72. panta 1. punktu,

ņemot vērā 1985. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 234. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un 1985. gada Pievienošanās akta 234. panta 3. punktā minēto prasību par vienprātīgu Padomes lēmumu (2),

tā kā:

| (1) | Savienības tiesību aktu pārredzamības uzlabošana ir būtisks elements labākas tiesību aktu izstrādes stratēģijā, ko īsteno Savienības iestādes. Šajā sakarā ir lietderīgi atcelt tos spēkā esošos tiesību aktus, kam vairs nav faktiskas ietekmes. |
| --- | --- |

(1)

Savienības tiesību aktu pārredzamības uzlabošana ir būtisks elements labākas tiesību aktu izstrādes stratēģijā, ko īsteno Savienības iestādes. Šajā sakarā ir lietderīgi atcelt tos spēkā esošos tiesību aktus, kam vairs nav faktiskas ietekmes.

| (2) | Vairākas ar kopējo lauksaimniecības politiku saistītās regulas ir novecojušas, lai arī formāli tās vēl aizvien ir spēkā. |
| --- | --- |

(2)

Vairākas ar kopējo lauksaimniecības politiku saistītās regulas ir novecojušas, lai arī formāli tās vēl aizvien ir spēkā.

| (3) | Padomes Regulai (EEK) Nr. 2052/69 (1969. gada 17. oktobris) par to, kā Kopienā finansē izdevumus, kas rodas, īstenojot Pārtikas atbalsta konvenciju (3), vairs nav ietekmes, jo tās saturs ir iekļauts turpmākos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(3)

Padomes Regulai (EEK) Nr. 2052/69 (1969. gada 17. oktobris) par to, kā Kopienā finansē izdevumus, kas rodas, īstenojot Pārtikas atbalsta konvenciju (3), vairs nav ietekmes, jo tās saturs ir iekļauts turpmākos tiesību aktos.

| (4) | Padomes Regulai (EEK) Nr. 1467/70 (1970. gada 20. jūlijs), ar ko paredz konkrētus vispārīgus noteikumus, kas reglamentē intervenci jēltabakas tirgū (4), vairs nav ietekmes, jo tabakas nozarē kopš 1992. gada ir notikušas turpmākas reformas. |
| --- | --- |

(4)

Padomes Regulai (EEK) Nr. 1467/70 (1970. gada 20. jūlijs), ar ko paredz konkrētus vispārīgus noteikumus, kas reglamentē intervenci jēltabakas tirgū (4), vairs nav ietekmes, jo tabakas nozarē kopš 1992. gada ir notikušas turpmākas reformas.

| (5) | Padomes Regulai (EEK) Nr. 3279/75 (1975. gada 16. decembris) par tā režīma standartizāciju, ko atsevišķas dalībvalstis piemēro attiecībā uz veģetējošu koku un citu augu, sīpolu, sakņu un tamlīdzīgi, grieztu ziedu un dekoratīvo zaļumu importu no ārpuskopienas valstīm (5), vairs nav ietekmes, jo tās saturs ir iekļauts turpmākos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(5)

Padomes Regulai (EEK) Nr. 3279/75 (1975. gada 16. decembris) par tā režīma standartizāciju, ko atsevišķas dalībvalstis piemēro attiecībā uz veģetējošu koku un citu augu, sīpolu, sakņu un tamlīdzīgi, grieztu ziedu un dekoratīvo zaļumu importu no ārpuskopienas valstīm (5), vairs nav ietekmes, jo tās saturs ir iekļauts turpmākos tiesību aktos.

| (6) | Ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1078/77 (1977. gada 17. maijs), ar ko ievieš piemaksu sistēmu par piena un piena produktu netirgošanu un par piena govju ganāmpulku pārveidošanu (6), tika ieviesti pasākumi, kuri bija īstenojami līdz 1981. gadam, tāpēc tai vairs nav ietekmes. |
| --- | --- |

(6)

Ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1078/77 (1977. gada 17. maijs), ar ko ievieš piemaksu sistēmu par piena un piena produktu netirgošanu un par piena govju ganāmpulku pārveidošanu (6), tika ieviesti pasākumi, kuri bija īstenojami līdz 1981. gadam, tāpēc tai vairs nav ietekmes.

| (7) | Ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1853/78 (1978. gada 25. jūlijs), ar ko pieņem vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašiem pasākumiem rīcinaugu sēklām (7), tika ieviesti pasākumi, lai īstenotu Padomes Regulu (EEK) Nr. 2874/77 (1977. gada 19. decembris), kurā izklāstīti īpaši pasākumi attiecībā uz rīcinaugu sēklām (8), kas bija spēkā līdz 1984. gada 30. septembrim, tāpēc tai vairs nav ietekmes. |
| --- | --- |

(7)

Ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1853/78 (1978. gada 25. jūlijs), ar ko pieņem vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašiem pasākumiem rīcinaugu sēklām (7), tika ieviesti pasākumi, lai īstenotu Padomes Regulu (EEK) Nr. 2874/77 (1977. gada 19. decembris), kurā izklāstīti īpaši pasākumi attiecībā uz rīcinaugu sēklām (8), kas bija spēkā līdz 1984. gada 30. septembrim, tāpēc tai vairs nav ietekmes.

| (8) | Padomes Regula (EEK) Nr. 2580/78 (1978. gada 31. oktobris), kas pagarina 1977./78. olīveļļas tirdzniecības gadu, nosakot īpašus pasākumus šajā nozarē, un groza Regulu (EEK) Nr. 878/77 attiecībā uz lauksaimniecībā piemērojamiem maiņas kursiem (9), attiecās tikai uz 1977./78. un 1978./79. tirdzniecības gadu, tāpēc tai vairs nav ietekmes. |
| --- | --- |

(8)

Padomes Regula (EEK) Nr. 2580/78 (1978. gada 31. oktobris), kas pagarina 1977./78. olīveļļas tirdzniecības gadu, nosakot īpašus pasākumus šajā nozarē, un groza Regulu (EEK) Nr. 878/77 attiecībā uz lauksaimniecībā piemērojamiem maiņas kursiem (9), attiecās tikai uz 1977./78. un 1978./79. tirdzniecības gadu, tāpēc tai vairs nav ietekmes.

| (9) | Padomes Regulu (EEK) Nr. 1/81 (1981. gada 1. janvāris), ar ko paredz vispārējus noteikumus par iestāšanās kompensācijas summu sistēmu labībai (10), bija paredzēts piemērot pārejas posmā pēc Grieķijas pievienošanās Eiropas Kopienām, tāpēc regulai vairs nav ietekmes. |
| --- | --- |

(9)

Padomes Regulu (EEK) Nr. 1/81 (1981. gada 1. janvāris), ar ko paredz vispārējus noteikumus par iestāšanās kompensācijas summu sistēmu labībai (10), bija paredzēts piemērot pārejas posmā pēc Grieķijas pievienošanās Eiropas Kopienām, tāpēc regulai vairs nav ietekmes.

| (10) | Padomes Regulai (EEK) Nr. 1946/81 (1981. gada 30. jūnijs), ar ko ierobežo ieguldījumu atbalstu piena ražošanai (11), vairs nav ietekmes, jo tās saturs ir iekļauts turpmākos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(10)

Padomes Regulai (EEK) Nr. 1946/81 (1981. gada 30. jūnijs), ar ko ierobežo ieguldījumu atbalstu piena ražošanai (11), vairs nav ietekmes, jo tās saturs ir iekļauts turpmākos tiesību aktos.

| (11) | Ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2989/82 (1982. gada 9. novembris) par atbalsta piešķiršanu saistībā ar sviesta patēriņu Dānijā, Grieķijā, Itālijā un Luksemburgā (12) tika ieviesti tikai pagaidu pasākumi, tāpēc tai vairs nav ietekmes. |
| --- | --- |

(11)

Ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2989/82 (1982. gada 9. novembris) par atbalsta piešķiršanu saistībā ar sviesta patēriņu Dānijā, Grieķijā, Itālijā un Luksemburgā (12) tika ieviesti tikai pagaidu pasākumi, tāpēc tai vairs nav ietekmes.

| (12) | Padomes Regulu (EEK) Nr. 3033/83 (1983. gada 26. oktobris), ar ko atceļ iestāšanās kompensāciju apjomu, ko piemēro desertvīniem (13), bija paredzēts piemērot pārejas posmā pēc Grieķijas pievienošanās Eiropas Kopienām, tāpēc regulai vairs nav ietekmes. |
| --- | --- |

(12)

Padomes Regulu (EEK) Nr. 3033/83 (1983. gada 26. oktobris), ar ko atceļ iestāšanās kompensāciju apjomu, ko piemēro desertvīniem (13), bija paredzēts piemērot pārejas posmā pēc Grieķijas pievienošanās Eiropas Kopienām, tāpēc regulai vairs nav ietekmes.

| (13) | Padomes Regula (EEK) Nr. 564/84 (1984. gada 1. marts) par atbalsta apturēšanu ieguldījumiem piena ražošanas nozarē (14) attiecās tikai uz 1984. gadu, tāpēc tai vairs nav ietekmes. |
| --- | --- |

(13)

Padomes Regula (EEK) Nr. 564/84 (1984. gada 1. marts) par atbalsta apturēšanu ieguldījumiem piena ražošanas nozarē (14) attiecās tikai uz 1984. gadu, tāpēc tai vairs nav ietekmes.

| (14) | Ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2997/87 (1987. gada 22. septembris), ar ko attiecībā uz apiņiem nosaka atbalsta apjomu ražotājiem 1986. gada ražai, nosakot īpašus pasākumus dažos ražošanas reģionos (15), tika ieviests īpašs pasākums, kas bija īstenojams līdz 1995. gadam, tāpēc tai vairs nav ietekmes. |
| --- | --- |

(14)

Ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2997/87 (1987. gada 22. septembris), ar ko attiecībā uz apiņiem nosaka atbalsta apjomu ražotājiem 1986. gada ražai, nosakot īpašus pasākumus dažos ražošanas reģionos (15), tika ieviests īpašs pasākums, kas bija īstenojams līdz 1995. gadam, tāpēc tai vairs nav ietekmes.

| (15) | Ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1441/88 (1988. gada 24. maijs), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 822/87 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (16), Padome tika pilnvarota pielāgot dažus pārejas noteikumus saistībā ar Portugāles pievienošanos Eiropas Kopienām, tāpēc regulai vairs nav ietekmes. |
| --- | --- |

(15)

Ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1441/88 (1988. gada 24. maijs), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 822/87 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (16), Padome tika pilnvarota pielāgot dažus pārejas noteikumus saistībā ar Portugāles pievienošanos Eiropas Kopienām, tāpēc regulai vairs nav ietekmes.

| (16) | Ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1720/91 (1991. gada 13. jūnijs), ar ko groza Regulu Nr. 136/66/EEK par eļļas un tauku tirgus kopīgo organizāciju (17), tika ieviesti vairāki izņēmuma pasākumi eļļas un tauku tirgus kopīgajā organizācijā, kas bija īstenojami vēlākais līdz 1992. gada 30. jūnijam, tāpēc regulai vairs nav ietekmes. |
| --- | --- |

(16)

Ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1720/91 (1991. gada 13. jūnijs), ar ko groza Regulu Nr. 136/66/EEK par eļļas un tauku tirgus kopīgo organizāciju (17), tika ieviesti vairāki izņēmuma pasākumi eļļas un tauku tirgus kopīgajā organizācijā, kas bija īstenojami vēlākais līdz 1992. gada 30. jūnijam, tāpēc regulai vairs nav ietekmes.

| (17) | Ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 740/93 (1993. gada 17. marts), ar ko nosaka Kopienas kompensāciju par piena ražošanas pilnīgu pārtraukšanu Portugālē (18), tika ieviests īpašs pasākums, kas bija īstenojams līdz 1996. gadam, tāpēc tai vairs nav ietekmes. |
| --- | --- |

(17)

Ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 740/93 (1993. gada 17. marts), ar ko nosaka Kopienas kompensāciju par piena ražošanas pilnīgu pārtraukšanu Portugālē (18), tika ieviests īpašs pasākums, kas bija īstenojams līdz 1996. gadam, tāpēc tai vairs nav ietekmes.

| (18) | Padomes Regulu (EEK) Nr. 741/93 (1993. gada 17. marts) par kopējās intervences cenas piemērošanu olīveļļai Portugālē (19) bija paredzēts piemērot pārejas posmā pēc Portugāles pievienošanās Eiropas Kopienām, tāpēc regulai vairs nav ietekmes. |
| --- | --- |

(18)

Padomes Regulu (EEK) Nr. 741/93 (1993. gada 17. marts) par kopējās intervences cenas piemērošanu olīveļļai Portugālē (19) bija paredzēts piemērot pārejas posmā pēc Portugāles pievienošanās Eiropas Kopienām, tāpēc regulai vairs nav ietekmes.

| (19) | Padomes Regula (EEK) Nr. 744/93 (1993. gada 17. marts), ar ko nosaka vispārējus noteikumus tirdzniecības papildu mehānisma piemērošanai attiecībā uz tādu produktu piegādi Portugālē, kas nav augļi un dārzeņi (20), attiecās uz Padomes Regulas (EEK) Nr. 3817/92 (1992. gada 28. decembris), ar ko nosaka vispārējus noteikumus tirdzniecības papildu mehānisma piemērošanai attiecībā uz tādu produktu importu Spānijā, kas nav augļi vai dārzeņi (21), un kas vēlāk tika atcelta, piemērojamību Portugālei, tāpēc regulai vairs nav ietekmes. |
| --- | --- |

(19)

Padomes Regula (EEK) Nr. 744/93 (1993. gada 17. marts), ar ko nosaka vispārējus noteikumus tirdzniecības papildu mehānisma piemērošanai attiecībā uz tādu produktu piegādi Portugālē, kas nav augļi un dārzeņi (20), attiecās uz Padomes Regulas (EEK) Nr. 3817/92 (1992. gada 28. decembris), ar ko nosaka vispārējus noteikumus tirdzniecības papildu mehānisma piemērošanai attiecībā uz tādu produktu importu Spānijā, kas nav augļi vai dārzeņi (21), un kas vēlāk tika atcelta, piemērojamību Portugālei, tāpēc regulai vairs nav ietekmes.

| (20) | Padomes Regula (EK) Nr. 2443/96 (1996. gada 17. decembris), ar ko paredz papildu pasākumus ražotāju ienākumu vai liellopu un teļa gaļas nozares tiešam atbalstam (22), attiecās tikai uz 1997. gadu, tāpēc tai vairs nav ietekmes. |
| --- | --- |

(20)

Padomes Regula (EK) Nr. 2443/96 (1996. gada 17. decembris), ar ko paredz papildu pasākumus ražotāju ienākumu vai liellopu un teļa gaļas nozares tiešam atbalstam (22), attiecās tikai uz 1997. gadu, tāpēc tai vairs nav ietekmes.

| (21) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2200/97 (1997. gada 30. oktobris) par ābolu, bumbieru, persiku un nektarīnu audzēšanas uzlabošanu Kopienā (23) bija paredzēts ieviest īpašas piemaksas par 1997./98. tirdzniecības gadu, tāpēc tai vairs nav ietekmes. |
| --- | --- |

(21)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2200/97 (1997. gada 30. oktobris) par ābolu, bumbieru, persiku un nektarīnu audzēšanas uzlabošanu Kopienā (23) bija paredzēts ieviest īpašas piemaksas par 1997./98. tirdzniecības gadu, tāpēc tai vairs nav ietekmes.

| (22) | Padomes Regula (EK) Nr. 2330/98 (1998. gada 22. oktobris), kas paredz piedāvāt kompensāciju piena un piena produktu ražotājiem, kuru darbība uz laiku ir ierobežota (24), attiecās tikai uz īpašiem pagaidu pasākumiem, tāpēc tai vairs nav ietekmes. |
| --- | --- |

(22)

Padomes Regula (EK) Nr. 2330/98 (1998. gada 22. oktobris), kas paredz piedāvāt kompensāciju piena un piena produktu ražotājiem, kuru darbība uz laiku ir ierobežota (24), attiecās tikai uz īpašiem pagaidu pasākumiem, tāpēc tai vairs nav ietekmes.

| (23) | Padomes Regula (EK) Nr. 2800/98 (1998. gada 15. decembris) par pārejas pasākumiem, kas jāpiemēro kopējā lauksaimniecības politikā, ņemot vērā euro ieviešanu (25), bija paredzēta tikai pārejas pasākumu noteikšanai, tāpēc tai vairs nav ietekmes. |
| --- | --- |

(23)

Padomes Regula (EK) Nr. 2800/98 (1998. gada 15. decembris) par pārejas pasākumiem, kas jāpiemēro kopējā lauksaimniecības politikā, ņemot vērā euro ieviešanu (25), bija paredzēta tikai pārejas pasākumu noteikšanai, tāpēc tai vairs nav ietekmes.

| (24) | Padomes Regula (EK) Nr. 2802/98 (1998. gada 17. decembris) par programmu lauksaimniecības produktu piegādei uz Krievijas Federāciju (26) bija paredzēta tikai vienreizēja pasākuma noteikšanai, tāpēc tai vairs nav ietekmes. |
| --- | --- |

(24)

Padomes Regula (EK) Nr. 2802/98 (1998. gada 17. decembris) par programmu lauksaimniecības produktu piegādei uz Krievijas Federāciju (26) bija paredzēta tikai vienreizēja pasākuma noteikšanai, tāpēc tai vairs nav ietekmes.

| (25) | Padomes Regula (EK) Nr. 660/1999 (1999. gada 22. marts), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2075/92 un nosaka piemaksas un garantiju sliekšņus lapu tabakai katrai šķirņu grupai un dalībvalstīm attiecībā uz 1999., 2000. un 2001. gada ražu (27), attiecās tikai uz 1999., 2000. un 2001. gada ražu, tāpēc regulai vairs nav ietekmes. |
| --- | --- |

(25)

Padomes Regula (EK) Nr. 660/1999 (1999. gada 22. marts), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2075/92 un nosaka piemaksas un garantiju sliekšņus lapu tabakai katrai šķirņu grupai un dalībvalstīm attiecībā uz 1999., 2000. un 2001. gada ražu (27), attiecās tikai uz 1999., 2000. un 2001. gada ražu, tāpēc regulai vairs nav ietekmes.

| (26) | Padomes Regula (EK) Nr. 546/2002 (2002. gada 25. marts), ar ko nosaka piemaksas un garantiju sliekšņus lapu tabakai katrai šķirņu grupai un dalībvalstīm attiecībā uz 2002., 2003. un 2004. gada ražu un groza Regulu (EEK) Nr. 2075/92 (28), attiecās tikai uz 2002., 2003., 2004. un 2005. gada ražu, tāpēc regulai vairs nav ietekmes. |
| --- | --- |

(26)

Padomes Regula (EK) Nr. 546/2002 (2002. gada 25. marts), ar ko nosaka piemaksas un garantiju sliekšņus lapu tabakai katrai šķirņu grupai un dalībvalstīm attiecībā uz 2002., 2003. un 2004. gada ražu un groza Regulu (EEK) Nr. 2075/92 (28), attiecās tikai uz 2002., 2003., 2004. un 2005. gada ražu, tāpēc regulai vairs nav ietekmes.

| (27) | Padomes Regula (EK) Nr. 527/2003 (2003. gada 17. marts), ar ko atļauj piedāvāt un piegādāt tiešam patēriņam pārtikā dažus no Argentīnas ievestus vīnus, kuru gatavošanā, iespējams, izmantoti Regulā (EK) Nr. 1493/1999 neparedzēti vīndarības procesi (29), bija paredzēta atkāpju ieviešanai līdz 2008. gada 31. decembrim, tāpēc tai vairs nav ietekmes. |
| --- | --- |

(27)

Padomes Regula (EK) Nr. 527/2003 (2003. gada 17. marts), ar ko atļauj piedāvāt un piegādāt tiešam patēriņam pārtikā dažus no Argentīnas ievestus vīnus, kuru gatavošanā, iespējams, izmantoti Regulā (EK) Nr. 1493/1999 neparedzēti vīndarības procesi (29), bija paredzēta atkāpju ieviešanai līdz 2008. gada 31. decembrim, tāpēc tai vairs nav ietekmes.

| (28) | Juridiskās noteiktības un skaidrības labad minētās novecojušās regulas būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(28)

Juridiskās noteiktības un skaidrības labad minētās novecojušās regulas būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Regulas (EEK) Nr. 2052/69, (EEK) Nr. 1467/70, (EEK) Nr. 3279/75, (EEK) Nr. 1078/77, (EEK) Nr. 1853/78, (EEK) Nr. 2580/78, (EEK) Nr. 1/81, (EEK) Nr. 1946/81, (EEK) Nr. 2989/82, (EEK) Nr. 3033/83, (EEK) Nr. 564/84, (EEK) Nr. 2997/87, (EEK) Nr. 1441/88, (EEK) Nr. 1720/91, (EEK) Nr. 740/93, (EEK) Nr. 741/93, (EEK) Nr. 744/93, (EK) Nr. 2443/96, (EK) Nr. 2200/97, (EK) Nr. 2330/98, (EK) Nr. 2800/98, (EK) Nr. 2802/98, (EK) Nr. 660/1999, (EK) Nr. 546/2002 un (EK) Nr. 527/2003 ar šo atceļ.

2.   Šā panta 1. punktā minēto aktu atcelšana neskar to, ka:

| a) | paliek spēkā tie Savienības akti, kuri pieņemti, pamatojoties uz 1. punktā minētajiem aktiem; un |
| --- | --- |

a)

paliek spēkā tie Savienības akti, kuri pieņemti, pamatojoties uz 1. punktā minētajiem aktiem; un

| b) | joprojām ir spēkā grozījumi, kas ar 1. punktā minētajiem aktiem izdarīti citos Savienības aktos, kuri nav atcelti ar šo regulu. |
| --- | --- |

b)

joprojām ir spēkā grozījumi, kas ar 1. punktā minētajiem aktiem izdarīti citos Savienības aktos, kuri nav atcelti ar šo regulu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2011. gada 16. novembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

W. SZCZUKA

---

(1)  OV C 107, 6.4.2011., 72. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 13. septembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2011. gada 20. oktobra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 263, 21.10.1969., 6. lpp.

3

(4)  OV L 164, 27.7.1970., 32. lpp.

4

(5)  OV L 326, 18.12.1975., 1. lpp.

5

(6)  OV L 131, 26.5.1977., 1. lpp.

6

(7)  OV L 212, 2.8.1978., 1. lpp.

7

(8)  OV L 332, 24.12.1977., 1. lpp.

8

(9)  OV L 309, 1.11.1978., 13. lpp.

9

(10)  OV L 1, 1.1.1981., 1. lpp.

10

(11)  OV L 197, 20.7.1981., 32. lpp.

11

(12)  OV L 314, 10.11.1982., 25. lpp.

12

(13)  OV L 297, 29.10.1983., 1. lpp.

13

(14)  OV L 61, 2.3.1984., 34. lpp.

14

(15)  OV L 284, 7.10.1987., 19. lpp.

15

(16)  OV L 132, 28.5.1988., 1. lpp.

16

(17)  OV L 162, 26.6.1991., 27. lpp.

17

(18)  OV L 77, 31.3.1993., 5. lpp.

18

(19)  OV L 77, 31.3.1993., 7. lpp.

19

(20)  OV L 77, 31.3.1993., 11. lpp.

20

(21)  OV L 387, 31.12.1992., 12. lpp.

21

(22)  OV L 333, 21.12.1996., 2. lpp.

22

(23)  OV L 303, 6.11.1997., 3. lpp.

23

(24)  OV L 291, 30.10.1998., 4. lpp.

24

(25)  OV L 349, 24.12.1998., 8. lpp.

25

(26)  OV L 349, 24.12.1998., 12. lpp.

26

(27)  OV L 83, 27.3.1999., 10. lpp.

27

(28)  OV L 84, 28.3.2002., 4. lpp.

28

(29)  OV L 78, 25.3.2003., 1. lpp.

29

---

| 8.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/21

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1230/2011

(2011. gada 16. novembris),

ar ko atceļ dažus novecojušus Padomes tiesību aktus kopējās tirdzniecības politikas jomā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Savienības tiesību pārredzamības pilnveidošana ir būtisks elements labākas tiesību aktu izstrādes stratēģijā, ko īsteno Savienības iestādes. Šajā sakarā ir lietderīgi atcelt tos spēkā esošos tiesību aktus, kam vairs nav faktiskas ietekmes. |
| --- | --- |

(1)

Savienības tiesību pārredzamības pilnveidošana ir būtisks elements labākas tiesību aktu izstrādes stratēģijā, ko īsteno Savienības iestādes. Šajā sakarā ir lietderīgi atcelt tos spēkā esošos tiesību aktus, kam vairs nav faktiskas ietekmes.

| (2) | Vairāki ar kopējo tirdzniecības politiku saistīti tiesību akti ir novecojuši, lai arī formāli tie vēl aizvien ir spēkā. |
| --- | --- |

(2)

Vairāki ar kopējo tirdzniecības politiku saistīti tiesību akti ir novecojuši, lai arī formāli tie vēl aizvien ir spēkā.

| (3) | Padomes Regula (EEK) Nr. 1471/88 (1988. gada 16. maijs) par noteikumiem, ko piemēro noteiktai izmantošanai paredzēto batāšu un maniokas cietes importam (2), ir zaudējusi ietekmi, jo tās saturs ir iekļauts turpmākos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(3)

Padomes Regula (EEK) Nr. 1471/88 (1988. gada 16. maijs) par noteikumiem, ko piemēro noteiktai izmantošanai paredzēto batāšu un maniokas cietes importam (2), ir zaudējusi ietekmi, jo tās saturs ir iekļauts turpmākos tiesību aktos.

| (4) | Padomes Regula (EEK) Nr. 478/92 (1992. gada 25. februāris), ar ko atver ikgadējo Kopienas tarifa kvotu suņu un kaķu barībai, kura sagatavota mazumtirdzniecībai un kuras KN kods ir 2309 10 11, un ikgadējo Kopienas tarifa kvotu Farēru salu izcelsmes zivju barībai, ko ieved no Farēru salām un kuras KN kods ir ex 2309 90 41 (3), bija paredzēta tarifa kvotas atklāšanai 1992. gadam un tāpēc ir zaudējusi ietekmi. |
| --- | --- |

(4)

Padomes Regula (EEK) Nr. 478/92 (1992. gada 25. februāris), ar ko atver ikgadējo Kopienas tarifa kvotu suņu un kaķu barībai, kura sagatavota mazumtirdzniecībai un kuras KN kods ir 2309 10 11, un ikgadējo Kopienas tarifa kvotu Farēru salu izcelsmes zivju barībai, ko ieved no Farēru salām un kuras KN kods ir ex 2309 90 41 (3), bija paredzēta tarifa kvotas atklāšanai 1992. gadam un tāpēc ir zaudējusi ietekmi.

| (5) | Padomes Regula (EEK) Nr. 3125/92 (1992. gada 26. oktobris) par režīmu, kas piemērojams tādu aitu un kazu gaļas produktu ievešanai Kopienā, kuru izcelsme ir Bosnijā-Hercegovinā, Horvātijā, Slovēnijā, Melnkalnē, Serbijā un bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (4), attiecās uz pagaidu situāciju un tāpēc ir zaudējusi ietekmi. |
| --- | --- |

(5)

Padomes Regula (EEK) Nr. 3125/92 (1992. gada 26. oktobris) par režīmu, kas piemērojams tādu aitu un kazu gaļas produktu ievešanai Kopienā, kuru izcelsme ir Bosnijā-Hercegovinā, Horvātijā, Slovēnijā, Melnkalnē, Serbijā un bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (4), attiecās uz pagaidu situāciju un tāpēc ir zaudējusi ietekmi.

| (6) | Padomes Regula (EK) Nr. 2184/96 (1996. gada 28. oktobris), kas attiecas uz tādu rīsu importu Kopienā, kuru izcelsmes un nosūtīšanas vieta ir Ēģipte (5), bija paredzēta, lai piešķirtu muitas nodokļu samazinājumus saskaņā ar starptautisku nolīgumu, kas tika aizstāts ar 2009. gada 28. oktobrī parakstītu nolīgumu ar Ēģipti, kas stājās spēkā 2010. gada 1. jūnijā, tāpēc regula ir zaudējusi ietekmi. |
| --- | --- |

(6)

Padomes Regula (EK) Nr. 2184/96 (1996. gada 28. oktobris), kas attiecas uz tādu rīsu importu Kopienā, kuru izcelsmes un nosūtīšanas vieta ir Ēģipte (5), bija paredzēta, lai piešķirtu muitas nodokļu samazinājumus saskaņā ar starptautisku nolīgumu, kas tika aizstāts ar 2009. gada 28. oktobrī parakstītu nolīgumu ar Ēģipti, kas stājās spēkā 2010. gada 1. jūnijā, tāpēc regula ir zaudējusi ietekmi.

| (7) | Padomes Regula (EK) Nr. 2398/96 (1996. gada 12. decembris), ar ko atver tarifu kvotu Izraēlas izcelsmes tītara gaļas ievedumiem no šīs valsts, kas paredzēta Asociācijas līgumā un Eiropas Kopienas un Izraēlas pagaidu nolīgumā (6), ir zaudējusi ietekmi, jo tā bija balstīta uz 1995. gadā parakstīto Asociācijas nolīgumu, kas tika aizstāts ar 2009. gada 4. novembrī ar Izraēlu parakstīto Asociācijas nolīgumu, kurš stājās spēkā 2010. gada 1. janvārī un kurā bija noteiktas jaunas tarifa likmes kvotas. |
| --- | --- |

(7)

Padomes Regula (EK) Nr. 2398/96 (1996. gada 12. decembris), ar ko atver tarifu kvotu Izraēlas izcelsmes tītara gaļas ievedumiem no šīs valsts, kas paredzēta Asociācijas līgumā un Eiropas Kopienas un Izraēlas pagaidu nolīgumā (6), ir zaudējusi ietekmi, jo tā bija balstīta uz 1995. gadā parakstīto Asociācijas nolīgumu, kas tika aizstāts ar 2009. gada 4. novembrī ar Izraēlu parakstīto Asociācijas nolīgumu, kurš stājās spēkā 2010. gada 1. janvārī un kurā bija noteiktas jaunas tarifa likmes kvotas.

| (8) | Padomes Regula (EK) Nr. 1722/1999 (1999. gada 29. jūlijs) par to kliju, atsiju un citu atlieku importu, ko radījusi dažu graudaugu sijāšana, malšana vai cita apstrāde un kuru izcelsme ir Alžīrijā, Marokā un Ēģiptē, un par to cieto kviešu importu, kuru izcelsme ir Marokā (7), ir zaudējusi ietekmi, jo tā bija paredzēta kā pagaidu instruments laika posmam, pirms stājas spēkā 2002. gada 22. aprīlī ar Alžīriju parakstītais Asociācijas nolīgums, kas stājās spēkā 2005. gada 1. septembrī, 1996. gada 26. februārī ar Maroku parakstītais Asociācijas nolīgums, kurš stājās spēkā 2000. gada 1. martā un kura pielikumos par lauksaimniecības jautājumiem veica izmaiņas ar nolīgumiem, kas stājās spēkā 2003. un 2005. gadā, kā arī 2009. gada 28. oktobrī ar Ēģipti parakstītais Asociācijas nolīgums, kas stājās spēkā 2010. gada 1. jūnijā. |
| --- | --- |

(8)

Padomes Regula (EK) Nr. 1722/1999 (1999. gada 29. jūlijs) par to kliju, atsiju un citu atlieku importu, ko radījusi dažu graudaugu sijāšana, malšana vai cita apstrāde un kuru izcelsme ir Alžīrijā, Marokā un Ēģiptē, un par to cieto kviešu importu, kuru izcelsme ir Marokā (7), ir zaudējusi ietekmi, jo tā bija paredzēta kā pagaidu instruments laika posmam, pirms stājas spēkā 2002. gada 22. aprīlī ar Alžīriju parakstītais Asociācijas nolīgums, kas stājās spēkā 2005. gada 1. septembrī, 1996. gada 26. februārī ar Maroku parakstītais Asociācijas nolīgums, kurš stājās spēkā 2000. gada 1. martā un kura pielikumos par lauksaimniecības jautājumiem veica izmaiņas ar nolīgumiem, kas stājās spēkā 2003. un 2005. gadā, kā arī 2009. gada 28. oktobrī ar Ēģipti parakstītais Asociācijas nolīgums, kas stājās spēkā 2010. gada 1. jūnijā.

| (9) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2798/1999 (1999. gada 17. decembris), ar ko paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz Tunisijas izcelsmes olīveļļas importu laika posmā no 2000. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 906/98 (8), tika ieviests pasākums, kas bija piemērojams tikai 2000. gadā, tāpēc regula ir zaudējusi ietekmi. |
| --- | --- |

(9)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2798/1999 (1999. gada 17. decembris), ar ko paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz Tunisijas izcelsmes olīveļļas importu laika posmā no 2000. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 906/98 (8), tika ieviests pasākums, kas bija piemērojams tikai 2000. gadā, tāpēc regula ir zaudējusi ietekmi.

| (10) | Padomes Regula (EK) Nr. 215/2000 (2000. gada 24. janvāris), ar kuru 2000. gadam atjauno pasākumus, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 1416/95, ar ko 1995. gadam Kopienas tarifu kvotu veidā nosaka noteiktas koncesijas dažiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem (9), attiecās tikai uz 2000. gadu, tāpēc regula ir zaudējusi ietekmi. |
| --- | --- |

(10)

Padomes Regula (EK) Nr. 215/2000 (2000. gada 24. janvāris), ar kuru 2000. gadam atjauno pasākumus, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 1416/95, ar ko 1995. gadam Kopienas tarifu kvotu veidā nosaka noteiktas koncesijas dažiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem (9), attiecās tikai uz 2000. gadu, tāpēc regula ir zaudējusi ietekmi.

| (11) | Padomes Lēmumam 2004/910/EK (2004. gada 26. aprīlis) noslēgt nolīgumus vēstuļu apmaiņas formā starp Eiropas Kopienu un, no vienas puses, Barbadosu, Belizu, Kongo Republiku, Fidži, Gajānas Kooperatīvo Republiku, Kotdivuāras Republiku, Jamaiku, Kenijas Republiku, Madagaskaras Republiku, Malāvijas Republiku, Maurīcijas Republiku, Ugandas Republiku, Surinamas Republiku, Sentkristoferu un Nevisu, Svazilendas Karalisti, Tanzānijas Apvienoto Republiku, Trinidadas un Tobago Republiku, Zambijas Republiku un Zimbabves Republiku, un Indijas Republiku, no otras puses, par garantētajām cenām cukurniedrēm 2003./2004. un 2004./2005. piegādes gadā (10), bija pagaidu raksturs, tāpēc tas zaudējis ietekmi. |
| --- | --- |

(11)

Padomes Lēmumam 2004/910/EK (2004. gada 26. aprīlis) noslēgt nolīgumus vēstuļu apmaiņas formā starp Eiropas Kopienu un, no vienas puses, Barbadosu, Belizu, Kongo Republiku, Fidži, Gajānas Kooperatīvo Republiku, Kotdivuāras Republiku, Jamaiku, Kenijas Republiku, Madagaskaras Republiku, Malāvijas Republiku, Maurīcijas Republiku, Ugandas Republiku, Surinamas Republiku, Sentkristoferu un Nevisu, Svazilendas Karalisti, Tanzānijas Apvienoto Republiku, Trinidadas un Tobago Republiku, Zambijas Republiku un Zimbabves Republiku, un Indijas Republiku, no otras puses, par garantētajām cenām cukurniedrēm 2003./2004. un 2004./2005. piegādes gadā (10), bija pagaidu raksturs, tāpēc tas zaudējis ietekmi.

| (12) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1923/2004 (2004. gada 25. oktobris), ar ko Šveices Konfederācijai ir noteiktas dažas koncesijas tādu Kopienas tarifu kvotu formā, kuras paredzētas konkrētiem apstrādātiem lauksaimniecības produktiem (11), tika ieviests pasākums, kas bija piemērojams no 2004. gada 1. maija līdz 31. decembrim, tāpēc regula ir zaudējusi ietekmi. |
| --- | --- |

(12)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1923/2004 (2004. gada 25. oktobris), ar ko Šveices Konfederācijai ir noteiktas dažas koncesijas tādu Kopienas tarifu kvotu formā, kuras paredzētas konkrētiem apstrādātiem lauksaimniecības produktiem (11), tika ieviests pasākums, kas bija piemērojams no 2004. gada 1. maija līdz 31. decembrim, tāpēc regula ir zaudējusi ietekmi.

| (13) | Padomes Lēmums 2007/317/EK (2007. gada 16. aprīlis), ar ko paredz nostāju, kuru Kopienas vārdā izsaka Starptautiskajā Graudu padomē attiecībā uz 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa pagarināšanu (12), ir zaudējis ietekmi, jo tā saturs ir iekļauts turpmākā tiesību aktā. |
| --- | --- |

(13)

Padomes Lēmums 2007/317/EK (2007. gada 16. aprīlis), ar ko paredz nostāju, kuru Kopienas vārdā izsaka Starptautiskajā Graudu padomē attiecībā uz 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa pagarināšanu (12), ir zaudējis ietekmi, jo tā saturs ir iekļauts turpmākā tiesību aktā.

| (14) | Vairāki tiesību akti, kas attiecas uz noteiktām valstīm, ir novecojuši pēc šo valstu pievienošanās Savienībai. |
| --- | --- |

(14)

Vairāki tiesību akti, kas attiecas uz noteiktām valstīm, ir novecojuši pēc šo valstu pievienošanās Savienībai.

| (15) | Padomes Lēmums 98/658/EK (1998. gada 24. septembris) par Papildprotokola noslēgšanu Pagaidu nolīgumam par tirdzniecību un ar to saistītajiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Slovēnijas Republiku, no otras puses, un Eiropas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Slovēnijas Republiku, no otras puses (13), ir zaudējis ietekmi pēc Slovēnijas pievienošanās Savienībai. |
| --- | --- |

(15)

Padomes Lēmums 98/658/EK (1998. gada 24. septembris) par Papildprotokola noslēgšanu Pagaidu nolīgumam par tirdzniecību un ar to saistītajiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Slovēnijas Republiku, no otras puses, un Eiropas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Slovēnijas Republiku, no otras puses (13), ir zaudējis ietekmi pēc Slovēnijas pievienošanās Savienībai.

| (16) | Padomes Regula (EK) Nr. 278/2003 (2003. gada 6. februāris), ar ko pieņem autonomus un pārejas pasākumus attiecībā uz konkrētu tādu apstrādātu lauksaimniecības produktu importu, kuriem ir Polijas izcelsme (14), ir zaudējusi ietekmi pēc Polijas pievienošanās Savienībai. |
| --- | --- |

(16)

Padomes Regula (EK) Nr. 278/2003 (2003. gada 6. februāris), ar ko pieņem autonomus un pārejas pasākumus attiecībā uz konkrētu tādu apstrādātu lauksaimniecības produktu importu, kuriem ir Polijas izcelsme (14), ir zaudējusi ietekmi pēc Polijas pievienošanās Savienībai.

| (17) | Padomes Regula (EK) Nr. 999/2003 (2003. gada 2. jūnijs), ar ko pieņem autonomus un pārejas posma pasākumus attiecībā uz konkrētu tādu apstrādātu lauksaimniecības produktu importu, kuriem ir Ungārijas izcelsme, un konkrētu apstrādātu lauksaimniecības produktu eksportu uz Ungāriju (15), ir zaudējusi ietekmi pēc Ungārijas pievienošanās Savienībai. |
| --- | --- |

(17)

Padomes Regula (EK) Nr. 999/2003 (2003. gada 2. jūnijs), ar ko pieņem autonomus un pārejas posma pasākumus attiecībā uz konkrētu tādu apstrādātu lauksaimniecības produktu importu, kuriem ir Ungārijas izcelsme, un konkrētu apstrādātu lauksaimniecības produktu eksportu uz Ungāriju (15), ir zaudējusi ietekmi pēc Ungārijas pievienošanās Savienībai.

| (18) | Padomes Regula (EK) Nr. 1039/2003 (2003. gada 2. jūnijs), ar ko pieņem autonomus un pārejas posma pasākumus attiecībā uz konkrētu tādu apstrādātu lauksaimniecības produktu ievešanu, kuriem ir Igaunijas izcelsme, un konkrētu lauksaimniecības produktu izvešanu uz Igauniju (16), ir zaudējusi ietekmi pēc Igaunijas pievienošanās Savienībai. |
| --- | --- |

(18)

Padomes Regula (EK) Nr. 1039/2003 (2003. gada 2. jūnijs), ar ko pieņem autonomus un pārejas posma pasākumus attiecībā uz konkrētu tādu apstrādātu lauksaimniecības produktu ievešanu, kuriem ir Igaunijas izcelsme, un konkrētu lauksaimniecības produktu izvešanu uz Igauniju (16), ir zaudējusi ietekmi pēc Igaunijas pievienošanās Savienībai.

| (19) | Padomes Regula (EK) Nr. 1086/2003 (2003. gada 18. jūnijs), ar ko pieņem autonomus un pārejas posma pasākumus attiecībā uz konkrētu tādu apstrādātu lauksaimniecības produktu ievešanu, kuriem ir Slovēnijas izcelsme, un konkrētu apstrādātu lauksaimniecības produktu izvešanu uz Slovēniju (17), ir zaudējusi ietekmi pēc Slovēnijas pievienošanās Savienībai. |
| --- | --- |

(19)

Padomes Regula (EK) Nr. 1086/2003 (2003. gada 18. jūnijs), ar ko pieņem autonomus un pārejas posma pasākumus attiecībā uz konkrētu tādu apstrādātu lauksaimniecības produktu ievešanu, kuriem ir Slovēnijas izcelsme, un konkrētu apstrādātu lauksaimniecības produktu izvešanu uz Slovēniju (17), ir zaudējusi ietekmi pēc Slovēnijas pievienošanās Savienībai.

| (20) | Padomes Regula (EK) Nr. 1087/2003 (2003. gada 18. jūnijs), ar ko pieņem autonomus un pārejas posma pasākumus attiecībā uz konkrētu tādu apstrādātu lauksaimniecības produktu ievešanu, kuriem ir Latvijas izcelsme, un konkrētu apstrādātu lauksaimniecības produktu izvešanu uz Latviju (18), ir zaudējusi ietekmi pēc Latvijas pievienošanās Savienībai. |
| --- | --- |

(20)

Padomes Regula (EK) Nr. 1087/2003 (2003. gada 18. jūnijs), ar ko pieņem autonomus un pārejas posma pasākumus attiecībā uz konkrētu tādu apstrādātu lauksaimniecības produktu ievešanu, kuriem ir Latvijas izcelsme, un konkrētu apstrādātu lauksaimniecības produktu izvešanu uz Latviju (18), ir zaudējusi ietekmi pēc Latvijas pievienošanās Savienībai.

| (21) | Padomes Regula (EK) Nr. 1088/2003 (2003. gada 18. jūnijs), ar ko pieņem autonomus un pārejas posma pasākumus attiecībā uz konkrētu tādu apstrādātu lauksaimniecības produktu ievešanu, kuriem ir Lietuvas izcelsme, un konkrētu apstrādātu lauksaimniecības produktu izvešanu uz Lietuvu (19), ir zaudējusi ietekmi pēc Lietuvas pievienošanās Savienībai. |
| --- | --- |

(21)

Padomes Regula (EK) Nr. 1088/2003 (2003. gada 18. jūnijs), ar ko pieņem autonomus un pārejas posma pasākumus attiecībā uz konkrētu tādu apstrādātu lauksaimniecības produktu ievešanu, kuriem ir Lietuvas izcelsme, un konkrētu apstrādātu lauksaimniecības produktu izvešanu uz Lietuvu (19), ir zaudējusi ietekmi pēc Lietuvas pievienošanās Savienībai.

| (22) | Padomes Regula (EK) Nr. 1089/2003 (2003. gada 18. jūnijs), ar ko pieņem autonomus un pārejas posma pasākumus attiecībā uz konkrētu tādu apstrādātu lauksaimniecības produktu ievešanu, kuriem ir Slovākijas Republikas izcelsme, un konkrētu apstrādātu lauksaimniecības produktu izvešanu uz Slovākijas Republiku (20), ir zaudējusi ietekmi pēc Slovākijas pievienošanās Savienībai. |
| --- | --- |

(22)

Padomes Regula (EK) Nr. 1089/2003 (2003. gada 18. jūnijs), ar ko pieņem autonomus un pārejas posma pasākumus attiecībā uz konkrētu tādu apstrādātu lauksaimniecības produktu ievešanu, kuriem ir Slovākijas Republikas izcelsme, un konkrētu apstrādātu lauksaimniecības produktu izvešanu uz Slovākijas Republiku (20), ir zaudējusi ietekmi pēc Slovākijas pievienošanās Savienībai.

| (23) | Padomes Regula (EK) Nr. 1090/2003 (2003. gada 18. jūnijs), ar ko pieņem autonomus un pārejas posma pasākumus attiecībā uz konkrētu tādu apstrādātu lauksaimniecības produktu ievešanu, kuriem ir Čehijas Republikas izcelsme, un konkrētu apstrādātu lauksaimniecības produktu izvešanu uz Čehijas Republiku (21), ir zaudējusi ietekmi pēc Čehijas Republikas pievienošanās Savienībai. |
| --- | --- |

(23)

Padomes Regula (EK) Nr. 1090/2003 (2003. gada 18. jūnijs), ar ko pieņem autonomus un pārejas posma pasākumus attiecībā uz konkrētu tādu apstrādātu lauksaimniecības produktu ievešanu, kuriem ir Čehijas Republikas izcelsme, un konkrētu apstrādātu lauksaimniecības produktu izvešanu uz Čehijas Republiku (21), ir zaudējusi ietekmi pēc Čehijas Republikas pievienošanās Savienībai.

| (24) | Juridiskās noteiktības un skaidrības labad minētie novecojušie akti būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(24)

Juridiskās noteiktības un skaidrības labad minētie novecojušie akti būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Regulas (EEK) Nr. 1471/88, (EEK) Nr. 478/92, (EEK) Nr. 3125/92, (EK) Nr. 2184/96, (EK) Nr. 2398/96, (EK) Nr. 1722/1999, (EK) Nr. 2798/1999, (EK) Nr. 215/2000, (EK) Nr. 278/2003, (EK) Nr. 999/2003, (EK) Nr. 1039/2003, (EK) Nr. 1086/2003, (EK) Nr. 1087/2003, (EK) Nr. 1088/2003, (EK) Nr. 1089/2003, (EK) Nr. 1090/2003, (EK) Nr. 1923/2004 un Lēmumus 98/658/EK, 2004/910/EK, 2007/317/EK ar šo atceļ.

2.   Šā panta 1. punktā minēto aktu atcelšana neskar to, ka:

| a) | paliek spēkā Savienības akti, kas pieņemti, pamatojoties uz 1. punktā minētajiem aktiem; un |
| --- | --- |

a)

paliek spēkā Savienības akti, kas pieņemti, pamatojoties uz 1. punktā minētajiem aktiem; un

| b) | joprojām ir spēkā grozījumi, kas ar 1. punktā minētajiem aktiem izdarīti citos Savienības aktos, kuri nav atcelti ar šo regulu. |
| --- | --- |

b)

joprojām ir spēkā grozījumi, kas ar 1. punktā minētajiem aktiem izdarīti citos Savienības aktos, kuri nav atcelti ar šo regulu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2011. gada 16. novembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

W. SZCZUKA

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 13. septembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2011. gada 20. oktobra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 134, 31.5.1988., 1. lpp.

2

(3)  OV L 55, 29.2.1992., 2. lpp.

3

(4)  OV L 313, 30.10.1992., 3. lpp.

4

(5)  OV L 292, 15.11.1996., 1. lpp.

5

(6)  OV L 327, 18.12.1996., 7. lpp.

6

(7)  OV L 203, 3.8.1999., 16. lpp.

7

(8)  OV L 340, 31.12.1999., 1. lpp.

8

(9)  OV L 24, 29.1.2000., 9. lpp.

9

(10)  OV L 391, 31.12.2004., 1. lpp.

10

(11)  OV L 331, 5.11.2004., 9. lpp.

11

(12)  OV L 119, 9.5.2007., 30. lpp.

12

(13)  OV L 314, 24.11.1998., 6. lpp.

13

(14)  OV L 42, 15.2.2003., 1. lpp.

14

(15)  OV L 146, 13.6.2003., 10. lpp.

15

(16)  OV L 151, 19.6.2003., 1. lpp.

16

(17)  OV L 163, 1.7.2003., 1. lpp.

17

(18)  OV L 163, 1.7.2003., 19. lpp.

18

(19)  OV L 163, 1.7.2003., 38. lpp.

19

(20)  OV L 163, 1.7.2003., 56. lpp.

20

(21)  OV L 163, 1.7.2003., 73. lpp.

21

---

| 8.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/24

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1231/2011

(2011. gada 16. novembris),

ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 378/2007 attiecībā uz noteikumu par brīvprātīgas modulācijas tiešajiem maksājumiem īstenošanu saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 378/2007 (2007. gada 27. marts), ar ko paredz noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (3), Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras, lai īstenotu dažus minētās regulas noteikumus. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 378/2007 (2007. gada 27. marts), ar ko paredz noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (3), Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras, lai īstenotu dažus minētās regulas noteikumus.

| (2) | Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 378/2007 Komisijai piešķirtās pilnvaras ir jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 378/2007 Komisijai piešķirtās pilnvaras ir jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. pantu.

| (3) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Regulas (EK) Nr. 378/2007 īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Regulas (EK) Nr. 378/2007 īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras.

| (4) | Īstenošanas pilnvaras, lai pieņemtu īpašus noteikumus par to, ka lauku attīstības programmās tiek iekļauta brīvprātīga modulācija, un par brīvprātīgās modulācijas finanšu pārvaldību būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4). |
| --- | --- |

(4)

Īstenošanas pilnvaras, lai pieņemtu īpašus noteikumus par to, ka lauku attīstības programmās tiek iekļauta brīvprātīga modulācija, un par brīvprātīgās modulācijas finanšu pārvaldību būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4).

| (5) | Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus un ņemot vērā to īpašo raksturu, nepiemērojot Regulu (ES) Nr. 182/2011, būtu jānosaka neto summas, ko iegūst no brīvprātīgas modulācijas piemērošanas. |
| --- | --- |

(5)

Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus un ņemot vērā to īpašo raksturu, nepiemērojot Regulu (ES) Nr. 182/2011, būtu jānosaka neto summas, ko iegūst no brīvprātīgas modulācijas piemērošanas.

| (6) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 378/2007 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 378/2007 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 378/2007 ar šo groza šādi:

| 1) | regulas 4. panta 1. punkta ievadvārdus aizstāj ar šādiem:
  “1.   Neto summas, ko iegūst, piemērojot brīvprātīgo modulāciju, nosaka Komisija, nepiemērojot 6.a pantu un izmantojot īstenošanas aktus, pamatojoties uz:”; |
| --- | --- |

1)

regulas 4. panta 1. punkta ievadvārdus aizstāj ar šādiem:

“1.   Neto summas, ko iegūst, piemērojot brīvprātīgo modulāciju, nosaka Komisija, nepiemērojot 6.a pantu un izmantojot īstenošanas aktus, pamatojoties uz:”;

| 2) | regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:
  “6. pants
  1.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem īpašus noteikumus brīvprātīgas modulācijas iekļaušanai lauku attīstības programmās. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 6.a panta 1. punktā.
  2.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem īpašus noteikumus brīvprātīgas modulācijas finanšu pārvaldībai. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 6.a panta 2. punktā.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:

“6. pants

1.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem īpašus noteikumus brīvprātīgas modulācijas iekļaušanai lauku attīstības programmās. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 6.a panta 1. punktā.

2.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem īpašus noteikumus brīvprātīgas modulācijas finanšu pārvaldībai. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 6.a panta 2. punktā.”;

| 3) | pievieno šādu pantu:
  “6.a pants
  1.   Komisijai palīdz Lauku attīstības komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 (5) nozīmē.
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
  2.   Komisijai palīdz Lauksaimniecības fondu komiteja, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. |
| --- | --- |

3)

pievieno šādu pantu:

“6.a pants

1.   Komisijai palīdz Lauku attīstības komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 (5) nozīmē.

Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

2.   Komisijai palīdz Lauksaimniecības fondu komiteja, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2011. gada 16. novembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

W. SZCZUKA

---

(1)  OV C 132, 3.5.2011., 87. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 13. septembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2011. gada 20. oktobra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 95, 5.4.2007., 1. lpp.

3

(4)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).”.

5

---

| 8.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/26

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1232/2011,

(2011. gada 16. novembris),

ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (EK) Nr. 428/2009 (2009. gada 5. maijs), ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (2), ir paredzēts, ka divējāda lietojuma preces (tostarp programmatūra un tehnoloģijas) ir efektīvi jākontrolē, veicot to eksportu no Savienības vai pārvadājot tās tranzītā caur Savienību, vai piegādājot tās trešai valstij, izmantojot starpniecības pakalpojumus, ko sniedz starpnieks, kurš dzīvo vai veic uzņēmējdarbību Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (EK) Nr. 428/2009 (2009. gada 5. maijs), ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (2), ir paredzēts, ka divējāda lietojuma preces (tostarp programmatūra un tehnoloģijas) ir efektīvi jākontrolē, veicot to eksportu no Savienības vai pārvadājot tās tranzītā caur Savienību, vai piegādājot tās trešai valstij, izmantojot starpniecības pakalpojumus, ko sniedz starpnieks, kurš dzīvo vai veic uzņēmējdarbību Savienībā.

| (2) | Ir vēlams panākt vienotu un konsekventu kontroli visā Savienībā, lai izvairītos no negodīgas konkurences Savienības eksportētāju starpā, saskaņotu Savienības vispārējo eksporta atļauju darbības jomu un nosacījumus to izmantošanai Savienības eksportētāju starpā un lai Savienībā nodrošinātu drošības kontroles efektivitāti. |
| --- | --- |

(2)

Ir vēlams panākt vienotu un konsekventu kontroli visā Savienībā, lai izvairītos no negodīgas konkurences Savienības eksportētāju starpā, saskaņotu Savienības vispārējo eksporta atļauju darbības jomu un nosacījumus to izmantošanai Savienības eksportētāju starpā un lai Savienībā nodrošinātu drošības kontroles efektivitāti.

| (3) | Komisija 2006. gada 18. decembra paziņojumā izklāstīja ideju par jaunu Savienības vispārējo eksporta atļauju izveidi, lai veicinātu nozares konkurētspēju un nodrošinātu vienādas iespējas visiem Savienības eksportētājiem, tiem eksportējot konkrētas īpašas divējāda lietojuma preces uz konkrētiem īpašiem galamērķiem, vienlaicīgi nodrošinot augstu drošības līmeni un starptautisko saistību pilnīgu ievērošanu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2006. gada 18. decembra paziņojumā izklāstīja ideju par jaunu Savienības vispārējo eksporta atļauju izveidi, lai veicinātu nozares konkurētspēju un nodrošinātu vienādas iespējas visiem Savienības eksportētājiem, tiem eksportējot konkrētas īpašas divējāda lietojuma preces uz konkrētiem īpašiem galamērķiem, vienlaicīgi nodrošinot augstu drošības līmeni un starptautisko saistību pilnīgu ievērošanu.

| (4) | Ar Regulu (EK) Nr. 428/2009 no 2009. gada 27. augusta atcēla Padomes Regulu (EK) Nr. 1334/2000 (2000. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontrolei (3). Tomēr attiecīgos Regulas (EK) Nr. 1334/2000 noteikumus turpina piemērot eksporta atļauju pieteikumiem, kas iesniegti līdz minētajam datumam. |
| --- | --- |

(4)

Ar Regulu (EK) Nr. 428/2009 no 2009. gada 27. augusta atcēla Padomes Regulu (EK) Nr. 1334/2000 (2000. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontrolei (3). Tomēr attiecīgos Regulas (EK) Nr. 1334/2000 noteikumus turpina piemērot eksporta atļauju pieteikumiem, kas iesniegti līdz minētajam datumam.

| (5) | Lai izveidotu jaunas Savienības vispārējās eksporta atļaujas konkrētu īpašu divējāda lietojuma preču eksportam uz konkrētiem īpašiem galamērķiem, ir jāgroza attiecīgie Regulas (EK) Nr. 428/2009 noteikumi, pievienojot tai jaunus pielikumus. |
| --- | --- |

(5)

Lai izveidotu jaunas Savienības vispārējās eksporta atļaujas konkrētu īpašu divējāda lietojuma preču eksportam uz konkrētiem īpašiem galamērķiem, ir jāgroza attiecīgie Regulas (EK) Nr. 428/2009 noteikumi, pievienojot tai jaunus pielikumus.

| (6) | Tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, būtu jānodrošina iespēja aizliegt izmantot Savienības vispārējās eksporta atļaujas saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 428/2009, kā tā grozīta ar šo regulu. |
| --- | --- |

(6)

Tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, būtu jānodrošina iespēja aizliegt izmantot Savienības vispārējās eksporta atļaujas saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 428/2009, kā tā grozīta ar šo regulu.

| (7) | Kopš stājies spēkā Lisabonas līgums, ieroču embargo saskaņā ar Savienības kopējo ārpolitiku un drošības politiku pieņem ar Padomes lēmumiem. Saskaņā ar 9. pantu 36. Protokolā par pārejas noteikumiem tādu kopējo nostāju tiesiskās sekas, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības V sadaļu, pirms stājās spēkā Lisabonas Līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētās nostājas netiks atceltas, anulētas vai grozītas, piemērojot Līgumus. |
| --- | --- |

(7)

Kopš stājies spēkā Lisabonas līgums, ieroču embargo saskaņā ar Savienības kopējo ārpolitiku un drošības politiku pieņem ar Padomes lēmumiem. Saskaņā ar 9. pantu 36. Protokolā par pārejas noteikumiem tādu kopējo nostāju tiesiskās sekas, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības V sadaļu, pirms stājās spēkā Lisabonas Līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētās nostājas netiks atceltas, anulētas vai grozītas, piemērojot Līgumus.

| (8) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 428/2009 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 428/2009 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 428/2009 ar šo groza šādi:

| 1) | regulas 2. panta 9. punktu aizstāj ar šādu:






  “9) | “Kopienas vispārējā eksporta atļauja” ir eksporta atļauja eksportam uz konkrētām galamērķa valstīm, kas pieejama visiem eksportētājiem, kuri ievēro tās nosacījumus un prasības, kas norādītas IIa līdz IIf pielikumā;”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. panta 9. punktu aizstāj ar šādu:

“9)

“Kopienas vispārējā eksporta atļauja” ir eksporta atļauja eksportam uz konkrētām galamērķa valstīm, kas pieejama visiem eksportētājiem, kuri ievēro tās nosacījumus un prasības, kas norādītas IIa līdz IIf pielikumā;”;

| 2) | regulas 4. panta 2. punktā vārdus “par ko pieņemts lēmums ar Padomes kopējo nostāju vai vienoto rīcību” aizstāj ar vārdiem “kas noteikts ar Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju”; |
| --- | --- |

2)

regulas 4. panta 2. punktā vārdus “par ko pieņemts lēmums ar Padomes kopējo nostāju vai vienoto rīcību” aizstāj ar vārdiem “kas noteikts ar Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju”;

| 3) | regulas 9. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ar šo regulu konkrētiem eksporta veidiem tiek ieviestas Savienības vispārējās eksporta atļaujas, kā noteikts IIa līdz IIf pielikumā.
  Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, var aizliegt eksportētājam izmantot šīs atļaujas, ja ir pamatotas aizdomas par eksportētāja spēju ievērot šādas atļaujas nosacījumus vai eksporta kontroles tiesību aktu noteikumus.
  Dalībvalstu kompetentās iestādes apmainās ar informāciju par eksportētājiem, kuriem atņemtas tiesības izmantot Savienības vispārējo eksporta atļauju, ja vien tās nekonstatē, ka eksportētājs nemēģinās eksportēt divējāda lietojuma preces caur citas dalībvalsts teritoriju. Šim nolūkam izmanto 19. panta 4. punktā minēto sistēmu.”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 9. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ar šo regulu konkrētiem eksporta veidiem tiek ieviestas Savienības vispārējās eksporta atļaujas, kā noteikts IIa līdz IIf pielikumā.

Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, var aizliegt eksportētājam izmantot šīs atļaujas, ja ir pamatotas aizdomas par eksportētāja spēju ievērot šādas atļaujas nosacījumus vai eksporta kontroles tiesību aktu noteikumus.

Dalībvalstu kompetentās iestādes apmainās ar informāciju par eksportētājiem, kuriem atņemtas tiesības izmantot Savienības vispārējo eksporta atļauju, ja vien tās nekonstatē, ka eksportētājs nemēģinās eksportēt divējāda lietojuma preces caur citas dalībvalsts teritoriju. Šim nolūkam izmanto 19. panta 4. punktā minēto sistēmu.”;

| b) | panta 4. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | neattiecas uz precēm, kas minētas IIg pielikumā”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 4. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

neattiecas uz precēm, kas minētas IIg pielikumā”;

| c) | panta 4. punkta c) apakšpunktā vārdus “par ko izlemts ar kopēju nostāju vai vienotu rīcību, ko pieņēmusi Padome” aizstāj ar vārdiem “kas noteikts ar Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju”; |
| --- | --- |

c)

panta 4. punkta c) apakšpunktā vārdus “par ko izlemts ar kopēju nostāju vai vienotu rīcību, ko pieņēmusi Padome” aizstāj ar vārdiem “kas noteikts ar Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju”;

| 4) | regulas 11. panta 1. punktā pirmajā teikumā atsauci uz II pielikumu aizstāj ar atsauci uz IIa pielikumu; |
| --- | --- |

4)

regulas 11. panta 1. punktā pirmajā teikumā atsauci uz II pielikumu aizstāj ar atsauci uz IIa pielikumu;

| 5) | regulas 12. panta 1. punkta b) apakšpunktā vārdus “Padomes kopējo nostāju vai vienoto rīcību” aizstāj ar vārdiem “Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju”; |
| --- | --- |

5)

regulas 12. panta 1. punkta b) apakšpunktā vārdus “Padomes kopējo nostāju vai vienoto rīcību” aizstāj ar vārdiem “Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju”;

| 6) | regulas 13. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
  “6.   Visus saskaņā ar šo pantu nepieciešamos paziņojumus nosūta, izmantojot drošus elektroniskos līdzekļus, tostarp 19. panta 4. punktā minēto sistēmu.”; |
| --- | --- |

6)

regulas 13. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Visus saskaņā ar šo pantu nepieciešamos paziņojumus nosūta, izmantojot drošus elektroniskos līdzekļus, tostarp 19. panta 4. punktā minēto sistēmu.”;

| 7) | regulas 19. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punkta a) apakšpunktā vārdus “Kopienas vispārējās eksporta atļaujas” aizstāj ar vārdiem “Savienības vispārējās eksporta atļaujas”; |
| --- | --- | --- |

7)

regulas 19. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punkta a) apakšpunktā vārdus “Kopienas vispārējās eksporta atļaujas” aizstāj ar vārdiem “Savienības vispārējās eksporta atļaujas”;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Komisija, konsultējoties ar divējāda lietojuma preču koordinācijas grupu, kas izveidota saskaņā ar 23. pantu, izveido drošu un kodētu sistēmu informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm un vajadzības gadījumā – ar Komisiju. Eiropas Parlamentu informē par sistēmas budžetu, izstrādi, pagaidu un galīgo struktūru un darbību un tīkla izmaksām.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Komisija, konsultējoties ar divējāda lietojuma preču koordinācijas grupu, kas izveidota saskaņā ar 23. pantu, izveido drošu un kodētu sistēmu informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm un vajadzības gadījumā – ar Komisiju. Eiropas Parlamentu informē par sistēmas budžetu, izstrādi, pagaidu un galīgo struktūru un darbību un tīkla izmaksām.”;

| 8) | regulas 23. pantam pievieno šādu punktu:
  “3.   Komisija par divējāda lietojuma preču koordinācijas grupas darbībām, pārbaudēm un apspriedēm Eiropas Parlamentam sniedz gada ziņojumu, kam piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. pantu (4). |
| --- | --- |

8)

regulas 23. pantam pievieno šādu punktu:

“3.   Komisija par divējāda lietojuma preču koordinācijas grupas darbībām, pārbaudēm un apspriedēm Eiropas Parlamentam sniedz gada ziņojumu, kam piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. pantu (4).

| 9) | regulas 25. pantu aizstāj ar šādu:
  “25. pants
  1.   Katra dalībvalsts informē Komisiju par normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas pieņemti, īstenojot šo regulu, tostarp par 24. pantā minētajiem pasākumiem. Komisija šo informāciju paziņo citām dalībvalstīm.
  2.   Reizi trīs gados Komisija pārskata šīs regulas īstenošanu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei visaptverošu īstenošanas un ietekmes novērtējuma ziņojumu, kurā var ietvert priekšlikumus minētās regulas grozījumiem. Dalībvalstis Komisijai dara zināmu visu informāciju, kas vajadzīga šā ziņojuma sagatavošanai.
  3.   Atsevišķās ziņojuma sadaļās aplūko:






  a) | divējāda lietojuma preču koordinācijas grupu un tās darbības. Informāciju, ko Komisija sniedz par divējāda lietojuma preču koordinācijas grupas pārbaudēm un apspriedēm, uzskata par konfidenciālu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantu. Informāciju vienmēr uzskata par konfidenciālu, ja tās izpaušana varētu būtiski negatīvi ietekmēt informācijas sniedzēju vai avotu; |
| --- | --- | --- |

9)

regulas 25. pantu aizstāj ar šādu:

“25. pants

1.   Katra dalībvalsts informē Komisiju par normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas pieņemti, īstenojot šo regulu, tostarp par 24. pantā minētajiem pasākumiem. Komisija šo informāciju paziņo citām dalībvalstīm.

2.   Reizi trīs gados Komisija pārskata šīs regulas īstenošanu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei visaptverošu īstenošanas un ietekmes novērtējuma ziņojumu, kurā var ietvert priekšlikumus minētās regulas grozījumiem. Dalībvalstis Komisijai dara zināmu visu informāciju, kas vajadzīga šā ziņojuma sagatavošanai.

3.   Atsevišķās ziņojuma sadaļās aplūko:

a)

divējāda lietojuma preču koordinācijas grupu un tās darbības. Informāciju, ko Komisija sniedz par divējāda lietojuma preču koordinācijas grupas pārbaudēm un apspriedēm, uzskata par konfidenciālu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantu. Informāciju vienmēr uzskata par konfidenciālu, ja tās izpaušana varētu būtiski negatīvi ietekmēt informācijas sniedzēju vai avotu;

| b) | šīs regulas 19. panta 4. punkta īstenošanu un sniedz ziņojumu par līmeni, kas sasniegts tādas drošas un kodētas sistēmas ieviešanā, kas paredzēta informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm un Komisiju; |
| --- | --- |

b)

šīs regulas 19. panta 4. punkta īstenošanu un sniedz ziņojumu par līmeni, kas sasniegts tādas drošas un kodētas sistēmas ieviešanā, kas paredzēta informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm un Komisiju;

| c) | šīs regulas 15. panta 1. punkta īstenošanu; |
| --- | --- |

c)

šīs regulas 15. panta 1. punkta īstenošanu;

| d) | šīs regulas 15. panta 2. punkta īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

šīs regulas 15. panta 2. punkta īstenošanu;

| e) | visaptverošu informāciju par pasākumiem, ko dalībvalstis veikušas saskaņā ar 24. pantu un kas paziņoti Komisijai saskaņā ar šā panta 1. punktu. |
| --- | --- |

e)

visaptverošu informāciju par pasākumiem, ko dalībvalstis veikušas saskaņā ar 24. pantu un kas paziņoti Komisijai saskaņā ar šā panta 1. punktu.

4.   Ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī Komisija sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu ar šīs regulas īstenošanas izvērtējumu, īpašu uzmanību pievēršot IIb pielikuma un Savienības vispārējās eksporta atļaujas Nr. EU002 īstenošanai un vajadzības gadījumā papildus sniedzot tiesību akta priekšlikumu šīs regulas grozīšanai, jo īpaši attiecībā uz jautājumu par zemas vērtības sūtījumiem.”;

| 10) | iekļauj šādu pantu:
  “25.a pants
  Neskarot noteikumus par tādiem savstarpējas administratīvas palīdzības nolīgumiem vai protokoliem muitas jautājumos, kas noslēgti starp Savienību un trešām valstīm, Padome var atļaut Komisijai ar trešām valstīm apspriest nolīgumus, ar ko paredz šajā regulā iekļauto divējāda lietojuma preču eksporta kontroles savstarpēju atzīšanu, un jo īpaši nolūkā atcelt prasības, kas attiecas uz atļauju saņemšanu reeksportam Savienības teritorijā. Šīs sarunas risina attiecīgi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 3. punktā noteikto kārtību un ar Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumu.”; |
| --- | --- |

10)

iekļauj šādu pantu:

“25.a pants

Neskarot noteikumus par tādiem savstarpējas administratīvas palīdzības nolīgumiem vai protokoliem muitas jautājumos, kas noslēgti starp Savienību un trešām valstīm, Padome var atļaut Komisijai ar trešām valstīm apspriest nolīgumus, ar ko paredz šajā regulā iekļauto divējāda lietojuma preču eksporta kontroles savstarpēju atzīšanu, un jo īpaši nolūkā atcelt prasības, kas attiecas uz atļauju saņemšanu reeksportam Savienības teritorijā. Šīs sarunas risina attiecīgi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 3. punktā noteikto kārtību un ar Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumu.”;

| 11) | regulas II pielikumu pārnumurē par IIa pielikumu un groza šādi:






  a) | nosaukumu aizstāj ar šādu:
  “SAVIENĪBAS VISPĀRĒJĀ EKSPORTA ATĻAUJA NR. EU001

  (minēta šīs regulas 9. panta 1. punktā)
  Eksports uz Austrāliju, Kanādu, Japānu, Jaunzēlandi, Norvēģiju, Šveici, tostarp Lihtenšteinu, un Amerikas Savienotajām Valstīm
  Izdevējiestāde: Eiropas Savienība”; |
| --- | --- | --- |

11)

regulas II pielikumu pārnumurē par IIa pielikumu un groza šādi:

a)

nosaukumu aizstāj ar šādu:

“SAVIENĪBAS VISPĀRĒJĀ EKSPORTA ATĻAUJA NR. EU001

(minēta šīs regulas 9. panta 1. punktā)

Eksports uz Austrāliju, Kanādu, Japānu, Jaunzēlandi, Norvēģiju, Šveici, tostarp Lihtenšteinu, un Amerikas Savienotajām Valstīm

Izdevējiestāde: Eiropas Savienība”;

| b) | pielikuma 1. daļu aizstāj ar šādu:







  1. | “daļa |
| --- | --- | --- |

b)

pielikuma 1. daļu aizstāj ar šādu:

1.

Šī vispārējā eksporta atļauja attiecas uz visām šīs regulas I pielikuma jebkurā ierakstā minētajām divējāda lietojuma precēm, izņemot tās, kas uzskaitītas IIg pielikumā.”;

| c) | svītro 2. daļu; |
| --- | --- |

c)

svītro 2. daļu;

| d) | pielikuma 3. daļu pārnumurē par 2. daļu un groza šādi:






  i) | pirmajā daļā vārdu “Kopienā” aizstāj ar vārdu “Savienībā”; |
| --- | --- | --- |

d)

pielikuma 3. daļu pārnumurē par 2. daļu un groza šādi:

i)

pirmajā daļā vārdu “Kopienā” aizstāj ar vārdu “Savienībā”;

| ii) | vārdu “Šveice” aizstāj ar vārdiem “Šveice, tostarp Lihtenšteina”; |
| --- | --- |

ii)

vārdu “Šveice” aizstāj ar vārdiem “Šveice, tostarp Lihtenšteina”;

| iii) | vārdus “Kopienas vispārējā eksporta atļauja” un “šī Kopienas vispārējā eksporta atļauja” (attiecīgā locījumā) aizstāj ar vārdiem “šī atļauja” (attiecīgā locījumā); |
| --- | --- |

iii)

vārdus “Kopienas vispārējā eksporta atļauja” un “šī Kopienas vispārējā eksporta atļauja” (attiecīgā locījumā) aizstāj ar vārdiem “šī atļauja” (attiecīgā locījumā);

| iv) | vārdus “kas piemērots ar Padomes pieņemtu kopējo nostāju vai vienoto rīcību” aizstāj ar vārdiem “kas noteikts ar Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju”; |
| --- | --- |

iv)

vārdus “kas piemērots ar Padomes pieņemtu kopējo nostāju vai vienoto rīcību” aizstāj ar vārdiem “kas noteikts ar Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju”;

| 12) | iekļauj IIb līdz IIg pielikumu, kas ir šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

12)

iekļauj IIb līdz IIg pielikumu, kas ir šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2011. gada 16. novembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

W. SZCZUKA

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 27. septembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2011. gada 27. oktobra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 134, 29.5.2009., 1. lpp.

2

(3)  OV L 159, 30.6.2000., 1. lpp.

3

(4)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.”;

4

---

PIELIKUMS

IIB PIELIKUMS

SAVIENĪBAS VISPĀRĒJĀ EKSPORTA ATĻAUJA Nr. EU002

(minēta šīs regulas 9. panta 1. punktā)

Konkrētu divējāda lietojuma preču eksports uz konkrētiem galamērķiem

Izdevējiestāde: Eiropas Savienība

1. daļa –   Preces

Šī vispārējā eksporta atļauja attiecas uz šādām divējāda lietojuma precēm, kas norādītas šīs regulas I pielikumā:

| — | 1A001; |
| --- | --- |

—

1A001;

| — | 1A003; |
| --- | --- |

—

1A003;

| — | 1A004; |
| --- | --- |

—

1A004;

| — | 1C003b–c; |
| --- | --- |

—

1C003b–c;

| — | 1C004; |
| --- | --- |

—

1C004;

| — | 1C005; |
| --- | --- |

—

1C005;

| — | 1C006; |
| --- | --- |

—

1C006;

| — | 1C008; |
| --- | --- |

—

1C008;

| — | 1C009; |
| --- | --- |

—

1C009;

| — | 2B008; |
| --- | --- |

—

2B008;

| — | 3A001a3; |
| --- | --- |

—

3A001a3;

| — | 3A001a6–12; |
| --- | --- |

—

3A001a6–12;

| — | 3A002c–f; |
| --- | --- |

—

3A002c–f;

| — | 3C001; |
| --- | --- |

—

3C001;

| — | 3C002; |
| --- | --- |

—

3C002;

| — | 3C003; |
| --- | --- |

—

3C003;

| — | 3C004; |
| --- | --- |

—

3C004;

| — | 3C005; |
| --- | --- |

—

3C005;

| — | 3C006. |
| --- | --- |

—

3C006.

2. daļa –   Galamērķi

Šī atļauja ir derīga visā Savienībā eksportēšanai uz šādiem galamērķiem:

| — | Argentīna; |
| --- | --- |

—

Argentīna;

| — | Horvātija; |
| --- | --- |

—

Horvātija;

| — | Islande; |
| --- | --- |

—

Islande;

| — | Dienvidāfrika; |
| --- | --- |

—

Dienvidāfrika;

| — | Dienvidkoreja; |
| --- | --- |

—

Dienvidkoreja;

| — | Turcija. |
| --- | --- |

—

Turcija.

3. daļa –   Izmantošanas nosacījumi un prasības

| 1. | Šī atļauja neļauj eksportēt preces, ja:






  1) | tās dalībvalsts, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, kompetentās iestādes (kā noteikts šīs regulas 9. panta 6. punktā) ir informējušas eksportētāju par to, ka konkrētās preces ir vai var būt pilnībā vai daļēji paredzētas:






  a) | izmantošanai saistībā ar ķīmisko ieroču, bioloģisko ieroču vai kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču izstrādāšanu, ražošanu, lietošanu, palaišanu, apkopi, glabāšanu, atklāšanu, identificēšanu vai izkliedēšanu, vai tādu raķešu izstrādi, ražošanu, apkopi vai glabāšanu, kas var nest šādus ieročus; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Šī atļauja neļauj eksportēt preces, ja:

1)

tās dalībvalsts, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, kompetentās iestādes (kā noteikts šīs regulas 9. panta 6. punktā) ir informējušas eksportētāju par to, ka konkrētās preces ir vai var būt pilnībā vai daļēji paredzētas:

a)

izmantošanai saistībā ar ķīmisko ieroču, bioloģisko ieroču vai kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču izstrādāšanu, ražošanu, lietošanu, palaišanu, apkopi, glabāšanu, atklāšanu, identificēšanu vai izkliedēšanu, vai tādu raķešu izstrādi, ražošanu, apkopi vai glabāšanu, kas var nest šādus ieročus;

| b) | militāriem galamērķiem (kā noteikts šīs regulas 4. panta 2. punktā), valstī, uz kuru attiecas ieroču embargo, kas noteikts ar Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju vai ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas lēmumu, vai ieroču embargo, kas noteikts ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes saistošu rezolūciju; vai |
| --- | --- |

b)

militāriem galamērķiem (kā noteikts šīs regulas 4. panta 2. punktā), valstī, uz kuru attiecas ieroču embargo, kas noteikts ar Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju vai ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas lēmumu, vai ieroču embargo, kas noteikts ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes saistošu rezolūciju; vai

| c) | izmantošanai kā daļas vai komponenti militārajām precēm, kas uzskaitītas valsts kara materiālu sarakstos un kas ir eksportētas no minētās dalībvalsts teritorijas bez atļaujas vai neievērojot atļaujas, kuras noteiktas minētās dalībvalsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

c)

izmantošanai kā daļas vai komponenti militārajām precēm, kas uzskaitītas valsts kara materiālu sarakstos un kas ir eksportētas no minētās dalībvalsts teritorijas bez atļaujas vai neievērojot atļaujas, kuras noteiktas minētās dalībvalsts tiesību aktos;

| 2) | eksportētājs atbilstīgi savam pienākumam rīkoties ar pienācīgu rūpību zina, ka minētās preces pilnībā vai daļēji ir paredzētas jebkuram no 1. apakšpunktā minētajiem pielietojuma veidiem; vai |
| --- | --- |

2)

eksportētājs atbilstīgi savam pienākumam rīkoties ar pienācīgu rūpību zina, ka minētās preces pilnībā vai daļēji ir paredzētas jebkuram no 1. apakšpunktā minētajiem pielietojuma veidiem; vai

| 3) | attiecīgās preces eksportē uz brīvo muitas zonu vai brīvo noliktavu, kas atrodas galamērķī, uz kuru attiecas šī atļauja. |
| --- | --- |

3)

attiecīgās preces eksportē uz brīvo muitas zonu vai brīvo noliktavu, kas atrodas galamērķī, uz kuru attiecas šī atļauja.

| 2. | Vienotā administratīvā dokumenta 44. ailē eksportētājiem ir jānorāda ES atsauces numurs X002 un jāprecizē, ka preces tiek eksportētas ar Savienības vispārējo eksporta atļauju EU002. |
| --- | --- |

2.

Vienotā administratīvā dokumenta 44. ailē eksportētājiem ir jānorāda ES atsauces numurs X002 un jāprecizē, ka preces tiek eksportētas ar Savienības vispārējo eksporta atļauju EU002.

| 3. | Katram eksportētājam, kas izmanto šo atļauju, ir jāpaziņo tās dalībvalsts, kurā tas veic uzņēmējdarbību, kompetentajām iestādēm par šīs atļaujas izmantošanu pirmo reizi ne vēlāk kā 30 dienas pēc pirmā eksporta veikšanas datuma vai arī saskaņā ar tās dalībvalsts kompetentās iestādes prasību, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, pirms šīs atļaujas izmantošanas pirmo reizi. Dalībvalstis paziņo Komisijai par šai atļaujai izraudzīto paziņošanas mehānismu. Komisija publicē tai paziņoto informāciju Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.
  Dalībvalstis nosaka prasības attiecībā uz pārskatu iesniegšanu, kas saistītas ar šīs atļaujas izmantošanu, un attiecībā uz papildu informāciju, ko dalībvalsts, no kuras eksportu veic, varētu pieprasīt par precēm, kuras eksportē saskaņā ar šo atļauju.
  Dalībvalsts var pieprasīt, lai eksportētāji, kas veic uzņēmējdarbību šajā dalībvalstī, reģistrējas pirms šīs atļaujas izmantošanas pirmās reizes. Reģistrācija ir automātiska, un kompetentās iestādes to atzīst eksportētājam nekavējoties un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 10 darbadienās pēc reģistrācijas pieprasījuma saņemšanas saskaņā ar šīs regulas 9. panta 1. punktu.
  Attiecīgos gadījumos šā punkta otrajā un trešajā daļā izklāstītās prasības ir balstītas uz prasībām, kas noteiktas tādu valsts vispārējo eksporta atļauju izmantošanai, kuras piešķīrušas dalībvalstis, kurās šādas atļaujas ir paredzētas. |
| --- | --- |

3.

Katram eksportētājam, kas izmanto šo atļauju, ir jāpaziņo tās dalībvalsts, kurā tas veic uzņēmējdarbību, kompetentajām iestādēm par šīs atļaujas izmantošanu pirmo reizi ne vēlāk kā 30 dienas pēc pirmā eksporta veikšanas datuma vai arī saskaņā ar tās dalībvalsts kompetentās iestādes prasību, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, pirms šīs atļaujas izmantošanas pirmo reizi. Dalībvalstis paziņo Komisijai par šai atļaujai izraudzīto paziņošanas mehānismu. Komisija publicē tai paziņoto informāciju Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

Dalībvalstis nosaka prasības attiecībā uz pārskatu iesniegšanu, kas saistītas ar šīs atļaujas izmantošanu, un attiecībā uz papildu informāciju, ko dalībvalsts, no kuras eksportu veic, varētu pieprasīt par precēm, kuras eksportē saskaņā ar šo atļauju.

Dalībvalsts var pieprasīt, lai eksportētāji, kas veic uzņēmējdarbību šajā dalībvalstī, reģistrējas pirms šīs atļaujas izmantošanas pirmās reizes. Reģistrācija ir automātiska, un kompetentās iestādes to atzīst eksportētājam nekavējoties un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 10 darbadienās pēc reģistrācijas pieprasījuma saņemšanas saskaņā ar šīs regulas 9. panta 1. punktu.

Attiecīgos gadījumos šā punkta otrajā un trešajā daļā izklāstītās prasības ir balstītas uz prasībām, kas noteiktas tādu valsts vispārējo eksporta atļauju izmantošanai, kuras piešķīrušas dalībvalstis, kurās šādas atļaujas ir paredzētas.

IIC PIELIKUMS

SAVIENĪBAS VISPĀRĒJĀ EKSPORTA ATĻAUJA Nr. EU003

(minēta šīs regulas 9. panta 1. punktā)

Eksports pēc remonta/aizstāšanas

Izdevējiestāde: Eiropas Savienība

1. daļa –   Preces

| 1. | Šī vispārējā eksporta atļauja attiecas uz visām divējāda lietojuma precēm, kas minētas šīs regulas I pielikuma jebkurā ierakstā, izņemot tās, kuras uzskaitītas turpmāk 2. punktā, ja:






  a) | preces reimportētas Eiropas Savienības muitas teritorijā nolūkā veikt to tehnisko apkopi, remontu vai aizstāšanu un tās eksportē vai reeksportē uz saņēmēju valsti bez jebkādām izmaiņām to sākotnējās īpašībās piecos gados pēc sākotnējās eksporta atļaujas piešķiršanas datuma; vai |
| --- | --- | --- |

1.

Šī vispārējā eksporta atļauja attiecas uz visām divējāda lietojuma precēm, kas minētas šīs regulas I pielikuma jebkurā ierakstā, izņemot tās, kuras uzskaitītas turpmāk 2. punktā, ja:

a)

preces reimportētas Eiropas Savienības muitas teritorijā nolūkā veikt to tehnisko apkopi, remontu vai aizstāšanu un tās eksportē vai reeksportē uz saņēmēju valsti bez jebkādām izmaiņām to sākotnējās īpašībās piecos gados pēc sākotnējās eksporta atļaujas piešķiršanas datuma; vai

| b) | preces eksportē uz saņēmēju valsti apmaiņā pret tādas pašas kvalitātes un tāda paša skaita precēm, kādas tika reimportētas Eiropas Savienības muitas teritorijā apkopei, remontam vai aizstāšanai piecos gados pēc sākotnējās eksporta atļaujas piešķiršanas datuma. |
| --- | --- |

b)

preces eksportē uz saņēmēju valsti apmaiņā pret tādas pašas kvalitātes un tāda paša skaita precēm, kādas tika reimportētas Eiropas Savienības muitas teritorijā apkopei, remontam vai aizstāšanai piecos gados pēc sākotnējās eksporta atļaujas piešķiršanas datuma.

| 2. | Netiek ietvertas šādas preces:






  a) | visas IIg pielikumā uzskaitītās preces; |
| --- | --- | --- |

2.

Netiek ietvertas šādas preces:

a)

visas IIg pielikumā uzskaitītās preces;

| b) | visas D un E sadaļas preces, kā izklāstīts šīs regulas I pielikumā; |
| --- | --- |

b)

visas D un E sadaļas preces, kā izklāstīts šīs regulas I pielikumā;

| c) | šādas preces, kas norādītas šīs regulas I pielikumā:






  — | 1A002a; |
| --- | --- | --- |

c)

šādas preces, kas norādītas šīs regulas I pielikumā:

—

1A002a;

| — | 1C012a; |
| --- | --- |

—

1C012a;

| — | 1C227; |
| --- | --- |

—

1C227;

| — | 1C228; |
| --- | --- |

—

1C228;

| — | 1C229; |
| --- | --- |

—

1C229;

| — | 1C230; |
| --- | --- |

—

1C230;

| — | 1C231; |
| --- | --- |

—

1C231;

| — | 1C236; |
| --- | --- |

—

1C236;

| — | 1C237; |
| --- | --- |

—

1C237;

| — | 1C240; |
| --- | --- |

—

1C240;

| — | 1C350; |
| --- | --- |

—

1C350;

| — | 1C450; |
| --- | --- |

—

1C450;

| — | 5A001b5; |
| --- | --- |

—

5A001b5;

| — | 5A002a2 līdz 5A002a9; |
| --- | --- |

—

5A002a2 līdz 5A002a9;

| — | 5B002 šādas iekārtas:






  a) | iekārtas, kas speciāli izstrādātas 5A002a2. līdz 5A002a9. pozīcijā minēto iekārtu “izstrādei” vai “ražošanai”; |
| --- | --- | --- |

—

5B002 šādas iekārtas:

a)

iekārtas, kas speciāli izstrādātas 5A002a2. līdz 5A002a9. pozīcijā minēto iekārtu “izstrādei” vai “ražošanai”;

| b) | mērīšanas iekārtas, kas īpaši paredzētas, lai novērtētu un apstiprinātu “informācijas drošības” funkcijas, kas konkretizētas 5A002a2. līdz 5A002a9. pozīcijā; |
| --- | --- |

b)

mērīšanas iekārtas, kas īpaši paredzētas, lai novērtētu un apstiprinātu “informācijas drošības” funkcijas, kas konkretizētas 5A002a2. līdz 5A002a9. pozīcijā;

| — | 6A001a2a1; |
| --- | --- |

—

6A001a2a1;

| — | 6A001a2a5; |
| --- | --- |

—

6A001a2a5;

| — | 6A002a1c; |
| --- | --- |

—

6A002a1c;

| — | 6A008l3; |
| --- | --- |

—

6A008l3;

| — | 8A001b; |
| --- | --- |

—

8A001b;

| — | 8A001d; |
| --- | --- |

—

8A001d;

| — | 9A011. |
| --- | --- |

—

9A011.

2. daļa –   Galamērķi

Šī atļauja ir derīga visā Savienībā eksportam uz šādiem galamērķiem:

| | Albānija |
| --- | --- |

Albānija

| | Argentīna |
| --- | --- |

Argentīna

| | Bosnija un Hercegovina |
| --- | --- |

Bosnija un Hercegovina

| | Brazīlija |
| --- | --- |

Brazīlija

| | Čīle |
| --- | --- |

Čīle

| | Ķīna (tostarp Honkonga un Makao) |
| --- | --- |

Ķīna (tostarp Honkonga un Makao)

| | Horvātija |
| --- | --- |

Horvātija

| | bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika |
| --- | --- |

bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

| | Francijas aizjūras teritorijas |
| --- | --- |

Francijas aizjūras teritorijas

| | Islande |
| --- | --- |

Islande

| | Indija |
| --- | --- |

Indija

| | Kazahstāna |
| --- | --- |

Kazahstāna

| | Meksika |
| --- | --- |

Meksika

| | Melnkalne |
| --- | --- |

Melnkalne

| | Maroka |
| --- | --- |

Maroka

| | Krievija |
| --- | --- |

Krievija

| | Serbija |
| --- | --- |

Serbija

| | Singapūra |
| --- | --- |

Singapūra

| | Dienvidāfrika |
| --- | --- |

Dienvidāfrika

| | Dienvidkoreja |
| --- | --- |

Dienvidkoreja

| | Tunisija |
| --- | --- |

Tunisija

| | Turcija |
| --- | --- |

Turcija

| | Ukraina |
| --- | --- |

Ukraina

| | Apvienotie Arābu Emirāti |
| --- | --- |

Apvienotie Arābu Emirāti

3. daļa –   Izmantošanas nosacījumi un prasības

| 1. | Šo atļauju var izmantot tikai tad, ja sākotnējais eksports ir veikts ar Savienības vispārējo eksporta atļauju vai ja tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā sākotnējais eksportētājs veic uzņēmējdarbību, ir izdevušas sākotnējo eksporta atļauju to preču eksportēšanai, kuras pēc tam ir reimportētas Eiropas Savienības muitas teritorijā nolūkā veikt to apkopi, tās remontēt vai aizstāt. Šī atļauja ir derīga tikai eksportam uz sākotnējā galalietotāja valsti. |
| --- | --- |

1.

Šo atļauju var izmantot tikai tad, ja sākotnējais eksports ir veikts ar Savienības vispārējo eksporta atļauju vai ja tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā sākotnējais eksportētājs veic uzņēmējdarbību, ir izdevušas sākotnējo eksporta atļauju to preču eksportēšanai, kuras pēc tam ir reimportētas Eiropas Savienības muitas teritorijā nolūkā veikt to apkopi, tās remontēt vai aizstāt. Šī atļauja ir derīga tikai eksportam uz sākotnējā galalietotāja valsti.

| 2. | Šī atļauja neļauj eksportēt preces, ja:






  1) | tās dalībvalsts, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, kompetentās iestādes (kā noteikts šīs regulas 9. panta 6. punktā) ir to informējušas par to, ka konkrētās preces ir vai var būt pilnībā vai daļēji paredzētas:






  a) | izmantošanai saistībā ar ķīmisko ieroču, bioloģisko ieroču vai kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču izstrādāšanu, ražošanu, lietošanu, palaišanu, apkopi, glabāšanu, atklāšanu, identificēšanu vai izkliedēšanu, vai tādu raķešu izstrādi, ražošanu, apkopi vai glabāšanu, kas var nest šādus ieročus; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Šī atļauja neļauj eksportēt preces, ja:

1)

tās dalībvalsts, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, kompetentās iestādes (kā noteikts šīs regulas 9. panta 6. punktā) ir to informējušas par to, ka konkrētās preces ir vai var būt pilnībā vai daļēji paredzētas:

a)

izmantošanai saistībā ar ķīmisko ieroču, bioloģisko ieroču vai kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču izstrādāšanu, ražošanu, lietošanu, palaišanu, apkopi, glabāšanu, atklāšanu, identificēšanu vai izkliedēšanu, vai tādu raķešu izstrādi, ražošanu, apkopi vai glabāšanu, kas var nest šādus ieročus;

| b) | militāriem galamērķiem (kā noteikts šīs regulas 4. panta 2. punktā), ja uz pircēju valsti vai galamērķa valsti attiecas ieroču embargo, kas noteikts ar Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju vai ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas lēmumu, vai ieroču embargo, kas noteikts ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes saistošo rezolūciju; vai |
| --- | --- |

b)

militāriem galamērķiem (kā noteikts šīs regulas 4. panta 2. punktā), ja uz pircēju valsti vai galamērķa valsti attiecas ieroču embargo, kas noteikts ar Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju vai ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas lēmumu, vai ieroču embargo, kas noteikts ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes saistošo rezolūciju; vai

| c) | izmantošanai kā daļas vai komponenti militārajām precēm, kas uzskaitītas valsts kara materiālu sarakstos un kas ir eksportētas no minētās dalībvalsts teritorijas bez atļaujas vai neievērojot atļaujas, kuras noteiktas minētās dalībvalsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

c)

izmantošanai kā daļas vai komponenti militārajām precēm, kas uzskaitītas valsts kara materiālu sarakstos un kas ir eksportētas no minētās dalībvalsts teritorijas bez atļaujas vai neievērojot atļaujas, kuras noteiktas minētās dalībvalsts tiesību aktos;

| 2) | eksportētājs zina, ka minētās preces pilnībā vai daļēji ir paredzētas jebkuram no 1. apakšpunktā minētajiem pielietojuma veidiem; |
| --- | --- |

2)

eksportētājs zina, ka minētās preces pilnībā vai daļēji ir paredzētas jebkuram no 1. apakšpunktā minētajiem pielietojuma veidiem;

| 3) | attiecīgās preces eksportē uz brīvo muitas zonu vai brīvo noliktavu, kas atrodas galamērķī, uz kuru attiecas šī atļauja; |
| --- | --- |

3)

attiecīgās preces eksportē uz brīvo muitas zonu vai brīvo noliktavu, kas atrodas galamērķī, uz kuru attiecas šī atļauja;

| 4) | sākotnējā atļauja ir anulēta, apturēta, grozīta vai atsaukta; |
| --- | --- |

4)

sākotnējā atļauja ir anulēta, apturēta, grozīta vai atsaukta;

| 5) | eksportētājs atbilstīgi savam pienākumam rīkoties ar pienācīgu rūpību zina, ka konkrēto preču gala izmantojums atšķiras no sākotnējā eksporta atļaujā norādītā. |
| --- | --- |

5)

eksportētājs atbilstīgi savam pienākumam rīkoties ar pienācīgu rūpību zina, ka konkrēto preču gala izmantojums atšķiras no sākotnējā eksporta atļaujā norādītā.

| 3. | Eksportējot jebkādas preces saskaņā ar šo atļauju, eksportētājiem:






  1) | muitas eksporta deklarācijā ir jānorāda sākotnējās eksporta atļaujas atsauces numurs, kā arī dalībvalsts, kas atļauju izdevusi, vienotā administratīvā dokumenta 44. ailē jānorāda ES atsauces numurs X002 un jāprecizē, ka preces tiek eksportētas ar Savienības vispārējo eksporta atļauju EU003; |
| --- | --- | --- |

3.

Eksportējot jebkādas preces saskaņā ar šo atļauju, eksportētājiem:

1)

muitas eksporta deklarācijā ir jānorāda sākotnējās eksporta atļaujas atsauces numurs, kā arī dalībvalsts, kas atļauju izdevusi, vienotā administratīvā dokumenta 44. ailē jānorāda ES atsauces numurs X002 un jāprecizē, ka preces tiek eksportētas ar Savienības vispārējo eksporta atļauju EU003;

| 2) | pēc pieprasījuma jāiesniedz muitas ierēdņiem dokumentāri pierādījumi par preču importēšanas datumu Savienībā, par jebkādu preču apkopi un remontu vai to aizstāšanu Savienībā, un par to, ka preces tiek atgrieztas galalietotājam un valstij, no kuras tās tika importētas Savienībā. |
| --- | --- |

2)

pēc pieprasījuma jāiesniedz muitas ierēdņiem dokumentāri pierādījumi par preču importēšanas datumu Savienībā, par jebkādu preču apkopi un remontu vai to aizstāšanu Savienībā, un par to, ka preces tiek atgrieztas galalietotājam un valstij, no kuras tās tika importētas Savienībā.

| 4. | Katram eksportētājam, kas izmanto šo atļauju, ir jāpaziņo tās dalībvalsts, kurā tas veic uzņēmējdarbību, kompetentajām iestādēm par šīs atļaujas izmantošanu pirmo reizi ne vēlāk kā 30 dienas pēc pirmā eksporta veikšanas datuma vai arī saskaņā ar tās dalībvalsts kompetentās iestādes prasību, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, pirms šīs atļaujas izmantošanas pirmo reizi. Dalībvalstis paziņo Komisijai par šai atļaujai izraudzīto paziņošanas mehānismu. Komisija publicē tai paziņoto informāciju Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.
  Dalībvalstis nosaka prasības attiecībā uz pārskatu iesniegšanu, kas saistītas ar šīs atļaujas izmantošanu, kā arī attiecībā uz papildu informāciju, ko dalībvalsts, no kuras tiek veikts eksports, varētu pieprasīt par precēm, kuras eksportē ar šo atļauju.
  Dalībvalsts var pieprasīt, lai eksportētājs, kurš veic uzņēmējdarbību šajā dalībvalstī, reģistrējas pirms šīs atļaujas izmantošanas pirmās reizes. Reģistrācija ir automātiska, un kompetentās iestādes to atzīst eksportētājam nekavējoties un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 10 darbadienās pēc pieprasījuma saņemšanas atbilstīgi šīs regulas 9. panta 1. punktam.
  Attiecīgos gadījumos šā punkta otrajā un trešajā daļā izklāstītās piemērojamās prasības ir balstītas uz prasībām, kas noteiktas tādu valsts vispārējo eksporta atļauju izmantošanai, kuras piešķīrušas dalībvalstis, kurās šādas atļaujas ir paredzētas. |
| --- | --- |

4.

Katram eksportētājam, kas izmanto šo atļauju, ir jāpaziņo tās dalībvalsts, kurā tas veic uzņēmējdarbību, kompetentajām iestādēm par šīs atļaujas izmantošanu pirmo reizi ne vēlāk kā 30 dienas pēc pirmā eksporta veikšanas datuma vai arī saskaņā ar tās dalībvalsts kompetentās iestādes prasību, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, pirms šīs atļaujas izmantošanas pirmo reizi. Dalībvalstis paziņo Komisijai par šai atļaujai izraudzīto paziņošanas mehānismu. Komisija publicē tai paziņoto informāciju Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

Dalībvalstis nosaka prasības attiecībā uz pārskatu iesniegšanu, kas saistītas ar šīs atļaujas izmantošanu, kā arī attiecībā uz papildu informāciju, ko dalībvalsts, no kuras tiek veikts eksports, varētu pieprasīt par precēm, kuras eksportē ar šo atļauju.

Dalībvalsts var pieprasīt, lai eksportētājs, kurš veic uzņēmējdarbību šajā dalībvalstī, reģistrējas pirms šīs atļaujas izmantošanas pirmās reizes. Reģistrācija ir automātiska, un kompetentās iestādes to atzīst eksportētājam nekavējoties un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 10 darbadienās pēc pieprasījuma saņemšanas atbilstīgi šīs regulas 9. panta 1. punktam.

Attiecīgos gadījumos šā punkta otrajā un trešajā daļā izklāstītās piemērojamās prasības ir balstītas uz prasībām, kas noteiktas tādu valsts vispārējo eksporta atļauju izmantošanai, kuras piešķīrušas dalībvalstis, kurās šādas atļaujas ir paredzētas.

| 5. | Šī atļauja attiecas uz precēm, kurām vajadzīgs “remonts”, “aizstāšana” un “apkope”. Minētais var būt saistīts ar sākotnējo preču gadījuma rakstura uzlabošanu, piem., kas izriet no modernu rezerves daļu izmatošanas vai no vēlāk izveidota standarta piemērošanas uzticamības vai drošības nolūkos, ja vien tā rezultātā nav uzlabojušās preču funkcionālās spējas vai ja precēm netiek radītas jaunas vai papildu funkcijas. |
| --- | --- |

5.

Šī atļauja attiecas uz precēm, kurām vajadzīgs “remonts”, “aizstāšana” un “apkope”. Minētais var būt saistīts ar sākotnējo preču gadījuma rakstura uzlabošanu, piem., kas izriet no modernu rezerves daļu izmatošanas vai no vēlāk izveidota standarta piemērošanas uzticamības vai drošības nolūkos, ja vien tā rezultātā nav uzlabojušās preču funkcionālās spējas vai ja precēm netiek radītas jaunas vai papildu funkcijas.

IID PIELIKUMS

SAVIENĪBAS VISPĀRĒJĀ EKSPORTA ATĻAUJA Nr. EU004

(minēta šīs regulas 9. panta 1. punktā)

Pagaidu eksports izstādēm vai tirdzniecības izstādēm

Izdevējiestāde: Eiropas Savienība

1. daļa –   Preces

Šī vispārējā eksporta atļauja attiecas uz visām divējāda lietojuma precēm, kas norādītas šīs regulas I pielikuma jebkurā ierakstā, izņemot:

| a) | visas IIg pielikumā uzskaitītās preces; |
| --- | --- |

a)

visas IIg pielikumā uzskaitītās preces;

| b) | visas D sadaļas preces, kā izklāstīts šīs regulas I pielikumā (izņemot programmatūru, kas nepieciešama iekārtas pienācīgai darbībai demonstrēšanas nolūkā); |
| --- | --- |

b)

visas D sadaļas preces, kā izklāstīts šīs regulas I pielikumā (izņemot programmatūru, kas nepieciešama iekārtas pienācīgai darbībai demonstrēšanas nolūkā);

| c) | visas E sadaļas preces, kā izklāstīts šīs regulas I pielikumā; |
| --- | --- |

c)

visas E sadaļas preces, kā izklāstīts šīs regulas I pielikumā;

| d) | šādas preces, kas norādītas šīs regulas I pielikumā:






  — | 1A002a; |
| --- | --- | --- |

d)

šādas preces, kas norādītas šīs regulas I pielikumā:

—

1A002a;

| — | 1C002.b.4; |
| --- | --- |

—

1C002.b.4;

| — | 1C010; |
| --- | --- |

—

1C010;

| — | 1C012.a; |
| --- | --- |

—

1C012.a;

| — | 1C227; |
| --- | --- |

—

1C227;

| — | 1C228; |
| --- | --- |

—

1C228;

| — | 1C229; |
| --- | --- |

—

1C229;

| — | 1C230; |
| --- | --- |

—

1C230;

| — | 1C231; |
| --- | --- |

—

1C231;

| — | 1C236; |
| --- | --- |

—

1C236;

| — | 1C237; |
| --- | --- |

—

1C237;

| — | 1C240; |
| --- | --- |

—

1C240;

| — | 1C350; |
| --- | --- |

—

1C350;

| — | 1C450; |
| --- | --- |

—

1C450;

| — | 5A001b5; |
| --- | --- |

—

5A001b5;

| — | 5A002a2 līdz 5A002a9; |
| --- | --- |

—

5A002a2 līdz 5A002a9;

| — | 5B002 šādas iekārtas:






  a) | iekārtas, kas speciāli izstrādātas 5A002a2. līdz 5A002a9. pozīcijā minēto iekārtu “izstrādei” vai “ražošanai”; |
| --- | --- | --- |

—

5B002 šādas iekārtas:

a)

iekārtas, kas speciāli izstrādātas 5A002a2. līdz 5A002a9. pozīcijā minēto iekārtu “izstrādei” vai “ražošanai”;

| b) | mērīšanas iekārtas, kas īpaši paredzētas, lai novērtētu un apstiprinātu “informācijas drošības” funkcijas, kas konkretizētas 5A002a2. līdz 5A002a9. pozīcijā; |
| --- | --- |

b)

mērīšanas iekārtas, kas īpaši paredzētas, lai novērtētu un apstiprinātu “informācijas drošības” funkcijas, kas konkretizētas 5A002a2. līdz 5A002a9. pozīcijā;

| — | 6A001; |
| --- | --- |

—

6A001;

| — | 6A002a; |
| --- | --- |

—

6A002a;

| — | 6A008l3; |
| --- | --- |

—

6A008l3;

| — | 8A001b; |
| --- | --- |

—

8A001b;

| — | 8A001d; |
| --- | --- |

—

8A001d;

| — | 9A011. |
| --- | --- |

—

9A011.

2. daļa –   Galamērķi

Šī atļauja ir derīga visā Savienībā eksportam uz šādiem galamērķiem:

Albānija, Argentīna, Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Brazīlija, Čīle, Ķīna (tostarp Honkonga un Makao), bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Francijas aizjūras teritorijas, Islande, Indija, Kazahstāna, Meksika, Melnkalne, Maroka, Krievija, Serbija, Singapūra, Dienvidāfrika, Dienvidkoreja, Tunisija, Turcija, Ukraina, Apvienotie Arābu Emirāti.

3. daļa –   Izmantošanas nosacījumi un prasības

| 1. | Šī atļauja dod tiesības eksportēt 1. daļā uzskaitītās preces ar nosacījumu, ka eksports ir pagaidu eksports izstādes vai tirdzniecības izstādes (kā noteikts 6. punktā) vajadzībām un ka preces – neskartas un bez izmaiņām – 120 dienās pēc sākotnējā eksporta tiks reimportētas Savienības muitas teritorijā. |
| --- | --- |

1.

Šī atļauja dod tiesības eksportēt 1. daļā uzskaitītās preces ar nosacījumu, ka eksports ir pagaidu eksports izstādes vai tirdzniecības izstādes (kā noteikts 6. punktā) vajadzībām un ka preces – neskartas un bez izmaiņām – 120 dienās pēc sākotnējā eksporta tiks reimportētas Savienības muitas teritorijā.

| 2. | Tās dalībvalsts kompetentā iestāde (kā noteikts šīs regulas 9. panta 6. punktā), kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, var pēc eksportētāja pieprasījuma atcelt prasību par preču reimportēšanu, kā noteikts 1. punktā. Lai atceltu prasību, attiecīgi piemēro šīs regulas 9. panta 2. punktā un 14. panta 1. punktā paredzēto procedūru individuālajām atļaujām. |
| --- | --- |

2.

Tās dalībvalsts kompetentā iestāde (kā noteikts šīs regulas 9. panta 6. punktā), kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, var pēc eksportētāja pieprasījuma atcelt prasību par preču reimportēšanu, kā noteikts 1. punktā. Lai atceltu prasību, attiecīgi piemēro šīs regulas 9. panta 2. punktā un 14. panta 1. punktā paredzēto procedūru individuālajām atļaujām.

| 3. | Šī atļauja neļauj eksportēt preces, ja:






  1) | tās dalībvalsts, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, kompetentās iestādes ir to informējušas par to, ka konkrētās preces ir vai var būt pilnībā vai daļēji paredzētas:






  a) | izmantošanai saistībā ar ķīmisko ieroču, bioloģisko ieroču vai kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču izstrādāšanu, ražošanu, lietošanu, palaišanu, apkopi, glabāšanu, atklāšanu, identificēšanu vai izkliedēšanu, vai tādu raķešu izstrādi, ražošanu, apkopi vai uzglabāšanu, kas var nest šādus ieročus; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Šī atļauja neļauj eksportēt preces, ja:

1)

tās dalībvalsts, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, kompetentās iestādes ir to informējušas par to, ka konkrētās preces ir vai var būt pilnībā vai daļēji paredzētas:

a)

izmantošanai saistībā ar ķīmisko ieroču, bioloģisko ieroču vai kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču izstrādāšanu, ražošanu, lietošanu, palaišanu, apkopi, glabāšanu, atklāšanu, identificēšanu vai izkliedēšanu, vai tādu raķešu izstrādi, ražošanu, apkopi vai uzglabāšanu, kas var nest šādus ieročus;

| b) | militāriem galamērķiem (kā noteikts šīs regulas 4. panta 2. punktā), ja uz pircēju valsti vai galamērķa valsti attiecas ieroču embargo, kas noteikts ar Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju vai ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas lēmumu, vai ieroču embargo, kas noteikts ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes saistošo rezolūciju; vai |
| --- | --- |

b)

militāriem galamērķiem (kā noteikts šīs regulas 4. panta 2. punktā), ja uz pircēju valsti vai galamērķa valsti attiecas ieroču embargo, kas noteikts ar Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju vai ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas lēmumu, vai ieroču embargo, kas noteikts ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes saistošo rezolūciju; vai

| c) | izmantošanai kā daļas vai komponenti militārajām precēm, kas uzskaitītas valsts kara materiālu sarakstos un kas ir eksportētas no minētās dalībvalsts teritorijas bez atļaujas vai neievērojot atļaujas, kuras noteiktas minētās dalībvalsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

c)

izmantošanai kā daļas vai komponenti militārajām precēm, kas uzskaitītas valsts kara materiālu sarakstos un kas ir eksportētas no minētās dalībvalsts teritorijas bez atļaujas vai neievērojot atļaujas, kuras noteiktas minētās dalībvalsts tiesību aktos;

| 2) | eksportētājs zina, ka minētās preces pilnībā vai daļēji ir paredzētas jebkuram no 1. apakšpunktā minētajiem pielietojuma veidiem; |
| --- | --- |

2)

eksportētājs zina, ka minētās preces pilnībā vai daļēji ir paredzētas jebkuram no 1. apakšpunktā minētajiem pielietojuma veidiem;

| 3) | attiecīgās preces eksportē uz brīvo muitas zonu vai brīvo noliktavu, kas atrodas galamērķī, uz kuru attiecas šī atļauja; |
| --- | --- |

3)

attiecīgās preces eksportē uz brīvo muitas zonu vai brīvo noliktavu, kas atrodas galamērķī, uz kuru attiecas šī atļauja;

| 4) | eksportētāju ir informējusi tās dalībvalsts, kurā viņš veic uzņēmējdarbību, kompetentā iestāde, vai viņš citā veidā ir uzzinājis (piemēram, no ražotāja saņemta informācija), ka kompetentā iestāde ir klasificējusi konkrētās preces ar valsts drošības klasifikācijas marķējumu, kas ir pielīdzināms marķējumam CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstāks; |
| --- | --- |

4)

eksportētāju ir informējusi tās dalībvalsts, kurā viņš veic uzņēmējdarbību, kompetentā iestāde, vai viņš citā veidā ir uzzinājis (piemēram, no ražotāja saņemta informācija), ka kompetentā iestāde ir klasificējusi konkrētās preces ar valsts drošības klasifikācijas marķējumu, kas ir pielīdzināms marķējumam CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstāks;

| 5) | eksportētājs nevar garantēt to atpakaļnodošanu sākotnējā stāvoklī bez demontāžas un kādas daļas vai programmatūras kopēšanas vai izplatīšanas, vai ja tehnoloģijas pārnese ir saistīta ar preces prezentāciju; |
| --- | --- |

5)

eksportētājs nevar garantēt to atpakaļnodošanu sākotnējā stāvoklī bez demontāžas un kādas daļas vai programmatūras kopēšanas vai izplatīšanas, vai ja tehnoloģijas pārnese ir saistīta ar preces prezentāciju;

| 6) | attiecīgās eksportējamās preces ir paredzētas privātai prezentācijai vai demonstrācijai (piemēram, privātās izstāžu zālēs); |
| --- | --- |

6)

attiecīgās eksportējamās preces ir paredzētas privātai prezentācijai vai demonstrācijai (piemēram, privātās izstāžu zālēs);

| 7) | attiecīgās preces paredzēts iekļaut jebkādā ražošanas procesā; |
| --- | --- |

7)

attiecīgās preces paredzēts iekļaut jebkādā ražošanas procesā;

| 8) | attiecīgās preces paredzēts izmantot paredzētajam mērķim, izņemot minimālas atkāpes, kas vajadzīgas efektīvai demonstrācijai, taču nenodrošinot trešām pusēm konkrētu testu rezultātu pieejamību; |
| --- | --- |

8)

attiecīgās preces paredzēts izmantot paredzētajam mērķim, izņemot minimālas atkāpes, kas vajadzīgas efektīvai demonstrācijai, taču nenodrošinot trešām pusēm konkrētu testu rezultātu pieejamību;

| 9) | eksports jāveic komerciāla darījuma, īpaši attiecīgo preču pārdošanas, izīrēšanas vai iznomāšanas, rezultātā; |
| --- | --- |

9)

eksports jāveic komerciāla darījuma, īpaši attiecīgo preču pārdošanas, izīrēšanas vai iznomāšanas, rezultātā;

| 10) | attiecīgās preces izstādē vai tirdzniecības izstādē tiks glabātas tikai ar mērķi tās pārdot, izīrēt vai iznomāt un nenotiks to prezentācija vai demonstrācija; |
| --- | --- |

10)

attiecīgās preces izstādē vai tirdzniecības izstādē tiks glabātas tikai ar mērķi tās pārdot, izīrēt vai iznomāt un nenotiks to prezentācija vai demonstrācija;

| 11) | eksportētājs slēdz jebkādu vienošanos, kuras rezultātā visā pagaidu eksporta laikā viņš nekontrolēs attiecīgās preces; |
| --- | --- |

11)

eksportētājs slēdz jebkādu vienošanos, kuras rezultātā visā pagaidu eksporta laikā viņš nekontrolēs attiecīgās preces;

| 4. | Vienotā administratīvā dokumenta 44. ailē eksportētājiem ir jānorāda ES atsauces numurs X002 un jāprecizē, ka preces tiek eksportētas ar Savienības vispārējo eksporta atļauju EU004. |
| --- | --- |

4.

Vienotā administratīvā dokumenta 44. ailē eksportētājiem ir jānorāda ES atsauces numurs X002 un jāprecizē, ka preces tiek eksportētas ar Savienības vispārējo eksporta atļauju EU004.

| 5. | Katram eksportētājam, kas izmanto šo atļauju, ir jāpaziņo tās dalībvalsts, kurā tas veic uzņēmējdarbību, kompetentajām iestādēm par šīs atļaujas izmantošanu pirmo reizi ne vēlāk kā 30 dienas pēc pirmā eksporta veikšanas datuma vai arī saskaņā ar tās dalībvalsts kompetentās iestādes prasību, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, pirms šīs atļaujas izmantošanas pirmo reizi. Dalībvalstis paziņo Komisijai par šai atļaujai izraudzīto paziņošanas mehānismu. Komisija publicē tai paziņoto informāciju Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.
  Dalībvalstis nosaka prasības attiecībā uz pārskatu iesniegšanu, kas saistītas ar šīs atļaujas izmantošanu, kā arī attiecībā uz papildu informāciju, ko dalībvalsts, no kuras tiek veikts eksports, var pieprasīt par precēm, kuras eksportē saskaņā ar šo atļauju.
  Dalībvalsts var pieprasīt, lai eksportētāji, kuri veic uzņēmējdarbību šajā dalībvalstī, reģistrējas pirms šīs atļaujas izmantošanas pirmās reizes. Reģistrācija ir automātiska, un kompetentās iestādes to atzīst eksportētājam nekavējoties un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 10 darbadienās pēc pieprasījuma saņemšanas atbilstīgi šīs regulas 9. panta 1. punktam.
  Attiecīgos gadījumos šā punkta otrajā un trešajā daļā izklāstītās piemērojamās prasības ir balstītas uz prasībām, kas noteiktas tādu valsts vispārējo eksporta atļauju izmantošanai, kuras piešķīrušas dalībvalstis, kurās šādas atļaujas ir paredzētas. |
| --- | --- |

5.

Katram eksportētājam, kas izmanto šo atļauju, ir jāpaziņo tās dalībvalsts, kurā tas veic uzņēmējdarbību, kompetentajām iestādēm par šīs atļaujas izmantošanu pirmo reizi ne vēlāk kā 30 dienas pēc pirmā eksporta veikšanas datuma vai arī saskaņā ar tās dalībvalsts kompetentās iestādes prasību, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, pirms šīs atļaujas izmantošanas pirmo reizi. Dalībvalstis paziņo Komisijai par šai atļaujai izraudzīto paziņošanas mehānismu. Komisija publicē tai paziņoto informāciju Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

Dalībvalstis nosaka prasības attiecībā uz pārskatu iesniegšanu, kas saistītas ar šīs atļaujas izmantošanu, kā arī attiecībā uz papildu informāciju, ko dalībvalsts, no kuras tiek veikts eksports, var pieprasīt par precēm, kuras eksportē saskaņā ar šo atļauju.

Dalībvalsts var pieprasīt, lai eksportētāji, kuri veic uzņēmējdarbību šajā dalībvalstī, reģistrējas pirms šīs atļaujas izmantošanas pirmās reizes. Reģistrācija ir automātiska, un kompetentās iestādes to atzīst eksportētājam nekavējoties un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 10 darbadienās pēc pieprasījuma saņemšanas atbilstīgi šīs regulas 9. panta 1. punktam.

Attiecīgos gadījumos šā punkta otrajā un trešajā daļā izklāstītās piemērojamās prasības ir balstītas uz prasībām, kas noteiktas tādu valsts vispārējo eksporta atļauju izmantošanai, kuras piešķīrušas dalībvalstis, kurās šādas atļaujas ir paredzētas.

| 6. | Šajā atļaujā “izstāde vai tirdzniecības izstāde” ir noteikta ilguma komerciāli pasākumi, kuru laikā vairāki dalībnieki demonstrē savus izstrādājumus pasākumu apmeklētājiem vai plašākai sabiedrībai. |
| --- | --- |

6.

Šajā atļaujā “izstāde vai tirdzniecības izstāde” ir noteikta ilguma komerciāli pasākumi, kuru laikā vairāki dalībnieki demonstrē savus izstrādājumus pasākumu apmeklētājiem vai plašākai sabiedrībai.

IIe PIELIKUMS

SAVIENĪBAS VISPĀRĒJĀ EKSPORTA ATĻAUJA Nr. EU 005

(minēta šīs regulas 9. panta 1. punktā)

Telekomunikācijas

Izdevējiestāde: Eiropas Savienība

1. daļa –   Preces

Šī vispārējā eksporta atļauja attiecas uz šādām divējāda lietojuma precēm, kas noradītas šīs regulas I pielikumā:

| a) | šādas 5. kategorijas 1. daļas preces:






  i) | preces, tostarp to speciāli paredzētas vai izstrādātas sastāvdaļas un piederumi, kas minētas 5A001b2. un 5A001c un d pozīcijā; |
| --- | --- | --- |

a)

šādas 5. kategorijas 1. daļas preces:

i)

preces, tostarp to speciāli paredzētas vai izstrādātas sastāvdaļas un piederumi, kas minētas 5A001b2. un 5A001c un d pozīcijā;

| ii) | preces, kas minētas 5B001. un 5D001. pozīcijā, ja tās attiecas uz pārbaudes, kontroles un ražošanas iekārtām, un programmatūra i) apakšpunktā minētajām precēm; |
| --- | --- |

ii)

preces, kas minētas 5B001. un 5D001. pozīcijā, ja tās attiecas uz pārbaudes, kontroles un ražošanas iekārtām, un programmatūra i) apakšpunktā minētajām precēm;

| b) | tehnoloģijas, kas ietvertas 5E001a pozīcijā, ja tās ir vajadzīgas a) punktā minēto preču uzstādīšanai, darbināšanai, apkopei vai remontam un ja tās paredzētas tam pašam galalietotājam. |
| --- | --- |

b)

tehnoloģijas, kas ietvertas 5E001a pozīcijā, ja tās ir vajadzīgas a) punktā minēto preču uzstādīšanai, darbināšanai, apkopei vai remontam un ja tās paredzētas tam pašam galalietotājam.

2. daļa –   Galamērķi

Šī atļauja ir derīga visā Savienībā eksportam uz šādiem galamērķiem:

Argentīna, Ķīna (tostarp Honkonga un Makao), Horvātija, Indija, Krievija, Dienvidāfrika, Dienvidkoreja, Turcija, Ukraina.

3. daļa –   Izmantošanas nosacījumi un prasības

| 1. | Šī atļauja neļauj eksportēt preces, ja:






  1) | tās dalībvalsts, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, kompetentās iestādes (kā noteikts šīs regulas 9. panta 6. punktā) ir to informējušas par to, ka konkrētās preces ir vai var būt pilnībā vai daļēji paredzētas:






  a) | izmantošanai saistībā ar ķīmisko ieroču, bioloģisko ieroču vai kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču izstrādāšanu, ražošanu, lietošanu, palaišanu, apkopi, glabāšanu, atklāšanu, identificēšanu vai izkliedēšanu, vai tādu raķešu izstrādi, ražošanu, apkopi vai glabāšanu, kas spēj piegādāt šādus ieročus; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Šī atļauja neļauj eksportēt preces, ja:

1)

tās dalībvalsts, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, kompetentās iestādes (kā noteikts šīs regulas 9. panta 6. punktā) ir to informējušas par to, ka konkrētās preces ir vai var būt pilnībā vai daļēji paredzētas:

a)

izmantošanai saistībā ar ķīmisko ieroču, bioloģisko ieroču vai kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču izstrādāšanu, ražošanu, lietošanu, palaišanu, apkopi, glabāšanu, atklāšanu, identificēšanu vai izkliedēšanu, vai tādu raķešu izstrādi, ražošanu, apkopi vai glabāšanu, kas spēj piegādāt šādus ieročus;

| b) | militāriem galamērķiem (kā noteikts šīs regulas 4. panta 2. punktā), ja uz pircēju valsti vai galamērķa valsti attiecas ieroču embargo, kas noteikts ar Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju vai ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas lēmumu, vai ieroču embargo, kas noteikts ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes saistošo rezolūciju; |
| --- | --- |

b)

militāriem galamērķiem (kā noteikts šīs regulas 4. panta 2. punktā), ja uz pircēju valsti vai galamērķa valsti attiecas ieroču embargo, kas noteikts ar Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju vai ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas lēmumu, vai ieroču embargo, kas noteikts ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes saistošo rezolūciju;

| c) | izmantošanai kā daļas vai komponenti militārajām precēm, kas uzskaitītas valsts kara materiālu sarakstos un kas ir eksportētas no minētās dalībvalsts teritorijas bez atļaujas vai neievērojot atļaujas, kuras noteiktas minētās dalībvalsts tiesību aktos; vai |
| --- | --- |

c)

izmantošanai kā daļas vai komponenti militārajām precēm, kas uzskaitītas valsts kara materiālu sarakstos un kas ir eksportētas no minētās dalībvalsts teritorijas bez atļaujas vai neievērojot atļaujas, kuras noteiktas minētās dalībvalsts tiesību aktos; vai

| d) | tādai izmantošanai, kas saistīta ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartā paredzēto cilvēktiesību, demokrātijas principu un vārda brīvības pārkāpšanu, izmantojot noklausīšanās tehnoloģijas un digitālo datu pārraides ierīces mobilo telefonu sarunu un īsziņu kontrolei, kā arī mērķtiecīgai interneta lietošanas uzraudzībai (piemēram, izmantojot uzraudzības centrus un likumīgas datu pārtveršanas vārtejas); |
| --- | --- |

d)

tādai izmantošanai, kas saistīta ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartā paredzēto cilvēktiesību, demokrātijas principu un vārda brīvības pārkāpšanu, izmantojot noklausīšanās tehnoloģijas un digitālo datu pārraides ierīces mobilo telefonu sarunu un īsziņu kontrolei, kā arī mērķtiecīgai interneta lietošanas uzraudzībai (piemēram, izmantojot uzraudzības centrus un likumīgas datu pārtveršanas vārtejas);

| 2) | eksportētājs atbilstīgi savam pienākumam rīkoties ar pienācīgu rūpību zina, ka konkrētās preces pilnībā vai daļēji ir paredzētas jebkuram no 1. apakšpunktā minētajiem pielietojuma veidiem; |
| --- | --- |

2)

eksportētājs atbilstīgi savam pienākumam rīkoties ar pienācīgu rūpību zina, ka konkrētās preces pilnībā vai daļēji ir paredzētas jebkuram no 1. apakšpunktā minētajiem pielietojuma veidiem;

| 3) | eksportētājs atbilstīgi savam pienākumam rīkoties ar pienācīgu rūpību zina, ka konkrētās preces tiks reeksportētas uz kādu no galamērķiem, kas nav iekļauti šajā pielikumā vai IIa pielikuma 2. daļā, vai uz kādu no dalībvalstīm; |
| --- | --- |

3)

eksportētājs atbilstīgi savam pienākumam rīkoties ar pienācīgu rūpību zina, ka konkrētās preces tiks reeksportētas uz kādu no galamērķiem, kas nav iekļauti šajā pielikumā vai IIa pielikuma 2. daļā, vai uz kādu no dalībvalstīm;

| 4) | attiecīgās preces eksportē uz brīvo muitas zonu vai brīvo noliktavu, kas atrodas galamērķī, uz ko attiecas šī atļauja. |
| --- | --- |

4)

attiecīgās preces eksportē uz brīvo muitas zonu vai brīvo noliktavu, kas atrodas galamērķī, uz ko attiecas šī atļauja.

| 2. | Vienotā administratīvā dokumenta 44. ailē eksportētājiem ir jānorāda ES atsauces numurs X002 un jāprecizē, ka preces tiek eksportētas saskaņā ar Savienības vispārējo eksporta atļauju EU005. |
| --- | --- |

2.

Vienotā administratīvā dokumenta 44. ailē eksportētājiem ir jānorāda ES atsauces numurs X002 un jāprecizē, ka preces tiek eksportētas saskaņā ar Savienības vispārējo eksporta atļauju EU005.

| 3. | Katram eksportētājam, kas izmanto šo atļauju, ir jāpaziņo tās dalībvalsts, kurā tas veic uzņēmējdarbību, kompetentajām iestādēm par šīs atļaujas izmantošanu pirmo reizi ne vēlāk kā 30 dienas pēc pirmā eksporta veikšanas datuma vai arī saskaņā ar tās dalībvalsts kompetentās iestādes prasību, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, pirms šīs atļaujas izmantošanas pirmo reizi. Dalībvalstis paziņo Komisijai par šai atļaujai izraudzīto paziņošanas mehānismu. Komisija publicē tai paziņoto informāciju Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.
  Dalībvalstis nosaka prasības attiecībā uz pārskatu iesniegšanu, kas saistītas ar šīs atļaujas izmantošanu, kā arī attiecībā uz papildu informāciju, ko dalībvalsts, no kuras tiek veikts eksports, varētu pieprasīt par precēm, kuras eksportē ar šo atļauju.
  Dalībvalsts var pieprasīt, lai eksportētājs, kurš veic uzņēmējdarbību šajā dalībvalstī, reģistrējas pirms šīs atļaujas izmantošanas pirmās reizes. Reģistrācija ir automātiska, un kompetentās iestādes to atzīst eksportētājam nekavējoties un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 10 darbadienās pēc pieprasījuma saņemšanas atbilstīgi šīs regulas 9. panta 1. punktam.
  Attiecīgos gadījumos otrajā un trešajā daļā izklāstītās piemērojamās prasības ir balstītas uz prasībām, kas noteiktas tādu valsts vispārējo eksporta atļauju izmantošanai, kuras piešķīrušas dalībvalstis, kurās šādas atļaujas ir paredzētas. |
| --- | --- |

3.

Katram eksportētājam, kas izmanto šo atļauju, ir jāpaziņo tās dalībvalsts, kurā tas veic uzņēmējdarbību, kompetentajām iestādēm par šīs atļaujas izmantošanu pirmo reizi ne vēlāk kā 30 dienas pēc pirmā eksporta veikšanas datuma vai arī saskaņā ar tās dalībvalsts kompetentās iestādes prasību, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, pirms šīs atļaujas izmantošanas pirmo reizi. Dalībvalstis paziņo Komisijai par šai atļaujai izraudzīto paziņošanas mehānismu. Komisija publicē tai paziņoto informāciju Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

Dalībvalstis nosaka prasības attiecībā uz pārskatu iesniegšanu, kas saistītas ar šīs atļaujas izmantošanu, kā arī attiecībā uz papildu informāciju, ko dalībvalsts, no kuras tiek veikts eksports, varētu pieprasīt par precēm, kuras eksportē ar šo atļauju.

Dalībvalsts var pieprasīt, lai eksportētājs, kurš veic uzņēmējdarbību šajā dalībvalstī, reģistrējas pirms šīs atļaujas izmantošanas pirmās reizes. Reģistrācija ir automātiska, un kompetentās iestādes to atzīst eksportētājam nekavējoties un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 10 darbadienās pēc pieprasījuma saņemšanas atbilstīgi šīs regulas 9. panta 1. punktam.

Attiecīgos gadījumos otrajā un trešajā daļā izklāstītās piemērojamās prasības ir balstītas uz prasībām, kas noteiktas tādu valsts vispārējo eksporta atļauju izmantošanai, kuras piešķīrušas dalībvalstis, kurās šādas atļaujas ir paredzētas.

IIf PIELIKUMS

SAVIENĪBAS VISPĀRĒJĀ EKSPORTA ATĻAUJA Nr. EU006

(minēta šīs regulas 9. panta 1. punktā)

Ķimikālijas

1. daļa –   Preces

Šī vispārējā eksporta atļauja attiecas uz šādām divējāda lietojuma precēm, kas norādītas šīs regulas I pielikumā:

| | 1C350:






  1. | tiodiglikols (111-48-8); |
| --- | --- | --- |

1C350:

1.

tiodiglikols (111-48-8);

| 2. | fosfora oksihlorīds (10025-87-3); |
| --- | --- |

2.

fosfora oksihlorīds (10025-87-3);

| 3. | dimetilmetilfosfonāts (756-79-6); |
| --- | --- |

3.

dimetilmetilfosfonāts (756-79-6);

| 5. | metilfosfonildihlorīds (676-97-1); |
| --- | --- |

5.

metilfosfonildihlorīds (676-97-1);

| 6. | dimetilfosfīts (DMP) (868-85-9); |
| --- | --- |

6.

dimetilfosfīts (DMP) (868-85-9);

| 7. | fosfora trihlorīds (7719-12-2); |
| --- | --- |

7.

fosfora trihlorīds (7719-12-2);

| 8. | trimetilfosfīts (TMP) (121-45-9); |
| --- | --- |

8.

trimetilfosfīts (TMP) (121-45-9);

| 9. | tionilhlorīds (7719-09-7); |
| --- | --- |

9.

tionilhlorīds (7719-09-7);

| 10. | 3-hidroksi-1-metilpiperidīns (3554-74-3); |
| --- | --- |

10.

3-hidroksi-1-metilpiperidīns (3554-74-3);

| 11. | N,N-diizopropil-(beta)-aminoetilhlorīds (96-79-7); |
| --- | --- |

11.

N,N-diizopropil-(beta)-aminoetilhlorīds (96-79-7);

| 12. | N,N-diizopropil-(beta)-aminoetantiols (5842-07-9); |
| --- | --- |

12.

N,N-diizopropil-(beta)-aminoetantiols (5842-07-9);

| 13. | 3-hinuklidinols (1619-34-7); |
| --- | --- |

13.

3-hinuklidinols (1619-34-7);

| 14. | kālija fluorīds (7789-23-3); |
| --- | --- |

14.

kālija fluorīds (7789-23-3);

| 15. | 2-hloretanols (107-07-3); |
| --- | --- |

15.

2-hloretanols (107-07-3);

| 16. | dimetilamīns (124-40-3); |
| --- | --- |

16.

dimetilamīns (124-40-3);

| 17. | dietiletilfosfonāts (78-38-6); |
| --- | --- |

17.

dietiletilfosfonāts (78-38-6);

| 18. | dietil-N,N-dimetilamidofosfāts (2404-03-7); |
| --- | --- |

18.

dietil-N,N-dimetilamidofosfāts (2404-03-7);

| 19. | dietilfosfīts (762-04-9); |
| --- | --- |

19.

dietilfosfīts (762-04-9);

| 20. | dimetilamīna hidrogēnhlorīds (506-59-2); |
| --- | --- |

20.

dimetilamīna hidrogēnhlorīds (506-59-2);

| 21. | etilfosfinildihlorīds (1498-40-4); |
| --- | --- |

21.

etilfosfinildihlorīds (1498-40-4);

| 22. | etilfosfonildihlorīds (1066-50-8); |
| --- | --- |

22.

etilfosfonildihlorīds (1066-50-8);

| 24. | fluorūdeņradis (7664-39-3); |
| --- | --- |

24.

fluorūdeņradis (7664-39-3);

| 25. | metilbenzilāts (76-89-1); |
| --- | --- |

25.

metilbenzilāts (76-89-1);

| 26. | metilfosfinildihlorīds (676-83-5); |
| --- | --- |

26.

metilfosfinildihlorīds (676-83-5);

| 27. | N,N-diizopropil-(beta)-aminoetanols (96-80-0); |
| --- | --- |

27.

N,N-diizopropil-(beta)-aminoetanols (96-80-0);

| 28. | pinakolilspirts (3,3-dimetil 2-butanols) (464-07-3); |
| --- | --- |

28.

pinakolilspirts (3,3-dimetil 2-butanols) (464-07-3);

| 30. | trietilfosfīts (122-52-1); |
| --- | --- |

30.

trietilfosfīts (122-52-1);

| 31. | arsēna trihlorīds (trihlorarsēns) (7784-34-1); |
| --- | --- |

31.

arsēna trihlorīds (trihlorarsēns) (7784-34-1);

| 32. | benzilskābe (76-93-7); |
| --- | --- |

32.

benzilskābe (76-93-7);

| 33. | dietilmetilfosfonīts (15715-41-0); |
| --- | --- |

33.

dietilmetilfosfonīts (15715-41-0);

| 34. | dietilmetilfosfonāts (6163-75-3); |
| --- | --- |

34.

dietilmetilfosfonāts (6163-75-3);

| 35. | etilfosfinildifluorīds (430-78-4); |
| --- | --- |

35.

etilfosfinildifluorīds (430-78-4);

| 36. | metilfosfinildifluorīds (753-59-3); |
| --- | --- |

36.

metilfosfinildifluorīds (753-59-3);

| 37. | 3-hinuklidons (3731-38-2); |
| --- | --- |

37.

3-hinuklidons (3731-38-2);

| 38. | fosfora pentahlorīds (10026-13-8); |
| --- | --- |

38.

fosfora pentahlorīds (10026-13-8);

| 39. | pinakolons (75-97-8); |
| --- | --- |

39.

pinakolons (75-97-8);

| 40. | kālija cianīds (151-50-8); |
| --- | --- |

40.

kālija cianīds (151-50-8);

| 41. | kālija bifluorīds (7789-29-9); |
| --- | --- |

41.

kālija bifluorīds (7789-29-9);

| 42. | amonija hidrogēnfluorīds vai amonija bifluorīds (1341-49-7); |
| --- | --- |

42.

amonija hidrogēnfluorīds vai amonija bifluorīds (1341-49-7);

| 43. | nātrija fluorīds (7681-49-4); |
| --- | --- |

43.

nātrija fluorīds (7681-49-4);

| 44. | nātrija bifluorīds (1333-83-1); |
| --- | --- |

44.

nātrija bifluorīds (1333-83-1);

| 45. | nātrija cianīds (143-33-9); |
| --- | --- |

45.

nātrija cianīds (143-33-9);

| 46. | trietanolamīns (102-71-6); |
| --- | --- |

46.

trietanolamīns (102-71-6);

| 47. | fosfora pentasulfīds (1314-80-3); |
| --- | --- |

47.

fosfora pentasulfīds (1314-80-3);

| 48. | diizopropilamīns (108-18-9); |
| --- | --- |

48.

diizopropilamīns (108-18-9);

| 49. | dietilaminoetanols (100-37-8); |
| --- | --- |

49.

dietilaminoetanols (100-37-8);

| 50. | nātrija sulfīds (1313-82-2); |
| --- | --- |

50.

nātrija sulfīds (1313-82-2);

| 51. | sēra monohlorīds (10025-67-9); |
| --- | --- |

51.

sēra monohlorīds (10025-67-9);

| 52. | sēra dihlorīds (10545-99-0); |
| --- | --- |

52.

sēra dihlorīds (10545-99-0);

| 53. | trietanolamīna hidrogēnhlorīds (637-39-8); |
| --- | --- |

53.

trietanolamīna hidrogēnhlorīds (637-39-8);

| 54. | 2-hlor-N,N-diizopropilaminoetāna hidrogēnhlorīds (4261-68-1); |
| --- | --- |

54.

2-hlor-N,N-diizopropilaminoetāna hidrogēnhlorīds (4261-68-1);

| 55. | metilfosfonskābe (993-13-5); |
| --- | --- |

55.

metilfosfonskābe (993-13-5);

| 56. | dietilmetilfosfonāts (683-08-9); |
| --- | --- |

56.

dietilmetilfosfonāts (683-08-9);

| 57. | N,N-dimetilaminofosfora dihlorīds (677-43-0); |
| --- | --- |

57.

N,N-dimetilaminofosfora dihlorīds (677-43-0);

| 58. | triisopropilfosfīts (116-17-6); |
| --- | --- |

58.

triisopropilfosfīts (116-17-6);

| 59. | etildietanolamīns (139-87-7); |
| --- | --- |

59.

etildietanolamīns (139-87-7);

| 60. | O,O-Dietilfosfortioāts (2465-65-8); |
| --- | --- |

60.

O,O-Dietilfosfortioāts (2465-65-8);

| 61. | O,O-Dietilfosforditioāts (298-06-6); |
| --- | --- |

61.

O,O-Dietilfosforditioāts (298-06-6);

| 62. | nātrija heksafluorsilikāts (16893-85-9); |
| --- | --- |

62.

nātrija heksafluorsilikāts (16893-85-9);

| 63. | metilfosfonotioiskais dihlorīds (676-98-2). |
| --- | --- |

63.

metilfosfonotioiskais dihlorīds (676-98-2).

| | 1C450 a:






  4. | fosgēns: fosgēns, karbonildihlorīds (75-44-5); |
| --- | --- | --- |

1C450 a:

4.

fosgēns: fosgēns, karbonildihlorīds (75-44-5);

| 5. | hlorciāns (506-77-4); |
| --- | --- |

5.

hlorciāns (506-77-4);

| 6. | ciānūdeņradis (74-90-8); |
| --- | --- |

6.

ciānūdeņradis (74-90-8);

| 7. | hlorpikrīns: trihlornitrometāns (76-06-2); |
| --- | --- |

7.

hlorpikrīns: trihlornitrometāns (76-06-2);

| | 1C450 b:






  1. | ķīmiskas vielas, kas satur fosfora atomu, ar ko saistīta tikai viena metil-, etil- vai propil- (vai izopropil-) grupa, izņemot militāro preču kontroles sarakstos vai 1C350. pozīcijā minētās vielas; |
| --- | --- | --- |

1C450 b:

1.

ķīmiskas vielas, kas satur fosfora atomu, ar ko saistīta tikai viena metil-, etil- vai propil- (vai izopropil-) grupa, izņemot militāro preču kontroles sarakstos vai 1C350. pozīcijā minētās vielas;

| 2. | N,N-dialkil(Me, Et, n-Pr vai i-Pr)-amidodihalofosfāti, izņemot N,N-dimetilaminofosfora dihlorīdu, kas ir norādīts 1C350.57. pozīcijā; |
| --- | --- |

2.

N,N-dialkil(Me, Et, n-Pr vai i-Pr)-amidodihalofosfāti, izņemot N,N-dimetilaminofosfora dihlorīdu, kas ir norādīts 1C350.57. pozīcijā;

| 3. | dialkil (Me, Et, n-Pr vai i-Pr)-N,N-dialkil (Me, Et, n-Pr vai i-Pr)-amidofosfāti, izņemot 1C350. pozīcijā minēto dietil-N,N-dimetilamidofosfātu; |
| --- | --- |

3.

dialkil (Me, Et, n-Pr vai i-Pr)-N,N-dialkil (Me, Et, n-Pr vai i-Pr)-amidofosfāti, izņemot 1C350. pozīcijā minēto dietil-N,N-dimetilamidofosfātu;

| 4. | N,N-dialkil (Me, Et, n-Pr vai i-Pr)aminoetil-2-hlorīdi un attiecīgie protonētie sāļi, izņemot 1C350. pozīcijā minēto N,N-diizopropil- (beta)-aminoetilhlorīdu vai N,N-diizopropil- (beta)-aminoetilhlorīda hidrohlorīdu; |
| --- | --- |

4.

N,N-dialkil (Me, Et, n-Pr vai i-Pr)aminoetil-2-hlorīdi un attiecīgie protonētie sāļi, izņemot 1C350. pozīcijā minēto N,N-diizopropil- (beta)-aminoetilhlorīdu vai N,N-diizopropil- (beta)-aminoetilhlorīda hidrohlorīdu;

| 5. | N,N-dialkil(Me, Et, n-Pr vai i-Pr)aminoetān-2-ols un attiecīgie protonētie sāļi, izņemot 1C350. pozīcijā minētos N,N-diizopropil-(β)-aminoetanolu (96-80-0) un N,N-dietilaminoetanolu (100-37-8); |
| --- | --- |

5.

N,N-dialkil(Me, Et, n-Pr vai i-Pr)aminoetān-2-ols un attiecīgie protonētie sāļi, izņemot 1C350. pozīcijā minētos N,N-diizopropil-(β)-aminoetanolu (96-80-0) un N,N-dietilaminoetanolu (100-37-8);

| 6. | N,N-dialkil (Me, Et, n-Pr vai i-Pr)aminoetān-2-tioli un attiecīgie protonētie sāļi, izņemot 1C350. pozīcijā minēto N,N-diizopropil-(beta)-aminoetāntiolu; |
| --- | --- |

6.

N,N-dialkil (Me, Et, n-Pr vai i-Pr)aminoetān-2-tioli un attiecīgie protonētie sāļi, izņemot 1C350. pozīcijā minēto N,N-diizopropil-(beta)-aminoetāntiolu;

| 8. | metildietanolamīns (105-59-9). |
| --- | --- |

8.

metildietanolamīns (105-59-9).

2. daļa –   Galamērķi

Šī atļauja ir derīga visā Savienībā eksportam uz šādiem galamērķiem:

Argentīna, Horvātija, Islande, Dienvidkoreja, Turcija, Ukraina.

3. daļa –   Izmantošanas nosacījumi un prasības

| 1. | Šī atļauja neļauj eksportēt preces, ja:






  1) | tās dalībvalsts, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, kompetentās iestādes (kā noteikts šīs regulas 9. panta 6. punktā) ir to informējušas par to, ka konkrētās preces ir vai var būt pilnībā vai daļēji paredzētas:






  a) | izmantošanai saistībā ar ķīmisko ieroču, bioloģisko ieroču vai kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču izstrādāšanu, ražošanu, lietošanu, palaišanu, apkopi, glabāšanu, atklāšanu, identificēšanu vai izkliedēšanu, vai tādu raķešu izstrādi, ražošanu, apkopi vai glabāšanu, kas var nest šādus ieročus; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Šī atļauja neļauj eksportēt preces, ja:

1)

tās dalībvalsts, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, kompetentās iestādes (kā noteikts šīs regulas 9. panta 6. punktā) ir to informējušas par to, ka konkrētās preces ir vai var būt pilnībā vai daļēji paredzētas:

a)

izmantošanai saistībā ar ķīmisko ieroču, bioloģisko ieroču vai kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču izstrādāšanu, ražošanu, lietošanu, palaišanu, apkopi, glabāšanu, atklāšanu, identificēšanu vai izkliedēšanu, vai tādu raķešu izstrādi, ražošanu, apkopi vai glabāšanu, kas var nest šādus ieročus;

| b) | militāriem galamērķiem (kā noteikts šīs regulas 4. panta 2. punktā), ja uz pircēju valsti vai galamērķa valsti attiecas ieroču embargo, kas noteikts ar Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju vai ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas lēmumu, vai ieroču embargo, kas noteikts ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes saistošo rezolūciju; vai |
| --- | --- |

b)

militāriem galamērķiem (kā noteikts šīs regulas 4. panta 2. punktā), ja uz pircēju valsti vai galamērķa valsti attiecas ieroču embargo, kas noteikts ar Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju vai ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas lēmumu, vai ieroču embargo, kas noteikts ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes saistošo rezolūciju; vai

| c) | izmantošanai kā daļas vai komponenti militārajām precēm, kas uzskaitītas valsts kara materiālu sarakstos un kas ir eksportētas no minētās dalībvalsts teritorijas bez atļaujas vai neievērojot atļaujas, kuras noteiktas minētās dalībvalsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

c)

izmantošanai kā daļas vai komponenti militārajām precēm, kas uzskaitītas valsts kara materiālu sarakstos un kas ir eksportētas no minētās dalībvalsts teritorijas bez atļaujas vai neievērojot atļaujas, kuras noteiktas minētās dalībvalsts tiesību aktos;

| 2) | eksportētājs atbilstīgi savam pienākumam rīkoties ar pienācīgu rūpību zina, ka minētās preces pilnībā vai daļēji ir paredzētas jebkuram no 1. apakšpunktā minētajiem pielietojuma veidiem; |
| --- | --- |

2)

eksportētājs atbilstīgi savam pienākumam rīkoties ar pienācīgu rūpību zina, ka minētās preces pilnībā vai daļēji ir paredzētas jebkuram no 1. apakšpunktā minētajiem pielietojuma veidiem;

| 3) | eksportētājs atbilstīgi savam pienākumam rīkoties ar pienācīgu rūpību zina, ka konkrētās preces tiks reeksportētas uz kādu no galamērķiem, kas nav iekļauti šā pielikuma 2. daļā vai IIa pielikuma 2. daļā, vai uz kādu no dalībvalstīm; vai |
| --- | --- |

3)

eksportētājs atbilstīgi savam pienākumam rīkoties ar pienācīgu rūpību zina, ka konkrētās preces tiks reeksportētas uz kādu no galamērķiem, kas nav iekļauti šā pielikuma 2. daļā vai IIa pielikuma 2. daļā, vai uz kādu no dalībvalstīm; vai

| 4) | attiecīgās preces eksportē uz brīvo muitas zonu vai brīvo noliktavu, kas atrodas galamērķī, uz ko attiecas šī atļauja. |
| --- | --- |

4)

attiecīgās preces eksportē uz brīvo muitas zonu vai brīvo noliktavu, kas atrodas galamērķī, uz ko attiecas šī atļauja.

| 2. | Vienotā administratīvā dokumenta 44. ailē eksportētājiem ir jānorāda ES atsauces numurs X002 un jāprecizē, ka preces tiek eksportētas ar Savienības vispārējo eksporta atļauju EU006. |
| --- | --- |

2.

Vienotā administratīvā dokumenta 44. ailē eksportētājiem ir jānorāda ES atsauces numurs X002 un jāprecizē, ka preces tiek eksportētas ar Savienības vispārējo eksporta atļauju EU006.

| 3. | Katram eksportētājam, kas izmanto šo atļauju, ir jāpaziņo tās dalībvalsts, kurā tas veic uzņēmējdarbību, kompetentajām iestādēm par šīs atļaujas izmantošanu pirmo reizi ne vēlāk kā 30 dienas pēc pirmā eksporta veikšanas datuma vai arī saskaņā ar tās dalībvalsts kompetentās iestādes prasību, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, pirms šīs atļaujas izmantošanas pirmo reizi. Dalībvalstis paziņo Komisijai par šai atļaujai izraudzīto paziņošanas mehānismu. Komisija publicē tai paziņoto informāciju Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.
  Dalībvalstis nosaka prasības attiecībā uz pārskatu iesniegšanu, kas saistītas ar šīs atļaujas izmantošanu, kā arī attiecībā uz papildu informāciju, ko dalībvalsts, no kuras tiek veikts eksports, varētu pieprasīt par precēm, kuras eksportē ar šo atļauju.
  Dalībvalsts var pieprasīt, lai eksportētājs, kurš veic uzņēmējdarbību šajā dalībvalstī, reģistrējas pirms šīs atļaujas izmantošanas pirmās reizes. Reģistrācija ir automātiska, un kompetentās iestādes to atzīst eksportētājam nekavējoties un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 10 darbadienās pēc reģistrācijas pieprasījuma saņemšanas atbilstīgi šīs regulas 9. panta 1. punktam.
  Attiecīgos gadījumos šā punkta otrajā un trešajā daļā izklāstītās piemērojamās prasības ir balstītas uz prasībām, kas noteiktas tādu valsts vispārējo eksporta atļauju izmantošanai, kuras piešķīrušas dalībvalstis, kurās šādas atļaujas ir paredzētas. |
| --- | --- |

3.

Katram eksportētājam, kas izmanto šo atļauju, ir jāpaziņo tās dalībvalsts, kurā tas veic uzņēmējdarbību, kompetentajām iestādēm par šīs atļaujas izmantošanu pirmo reizi ne vēlāk kā 30 dienas pēc pirmā eksporta veikšanas datuma vai arī saskaņā ar tās dalībvalsts kompetentās iestādes prasību, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, pirms šīs atļaujas izmantošanas pirmo reizi. Dalībvalstis paziņo Komisijai par šai atļaujai izraudzīto paziņošanas mehānismu. Komisija publicē tai paziņoto informāciju Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

Dalībvalstis nosaka prasības attiecībā uz pārskatu iesniegšanu, kas saistītas ar šīs atļaujas izmantošanu, kā arī attiecībā uz papildu informāciju, ko dalībvalsts, no kuras tiek veikts eksports, varētu pieprasīt par precēm, kuras eksportē ar šo atļauju.

Dalībvalsts var pieprasīt, lai eksportētājs, kurš veic uzņēmējdarbību šajā dalībvalstī, reģistrējas pirms šīs atļaujas izmantošanas pirmās reizes. Reģistrācija ir automātiska, un kompetentās iestādes to atzīst eksportētājam nekavējoties un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 10 darbadienās pēc reģistrācijas pieprasījuma saņemšanas atbilstīgi šīs regulas 9. panta 1. punktam.

Attiecīgos gadījumos šā punkta otrajā un trešajā daļā izklāstītās piemērojamās prasības ir balstītas uz prasībām, kas noteiktas tādu valsts vispārējo eksporta atļauju izmantošanai, kuras piešķīrušas dalībvalstis, kurās šādas atļaujas ir paredzētas.

IIg PIELIKUMS

(Saraksts, kas minēts šīs regulas 9. panta 4. punkta a) apakšpunktā un šīs regulas IIa, IIc un IId pielikumā)

Ne vienmēr dots pilnīgs attiecīgo preču apraksts un ar to saistītās piezīmes I pielikumā. Pilnīgs preču apraksts dots tikai I pielikumā.

Preces iekļaušana šajā pielikumā neskar I pielikumā dotās vispārīgās piezīmes par programmatūru (GSN) piemērošanu.

| — | Visas IV pielikumā minētās preces. |
| --- | --- |

—

Visas IV pielikumā minētās preces.

| — | 0C001. “Dabīgs urāns”, “noplicināts urāns” vai torijs metāla, sakausējuma, ķīmiska savienojuma vai koncentrāta veidā, un visi citi materiāli, kas satur vienu vai vairākus no iepriekš minētajiem. |
| --- | --- |

—

0C001. “Dabīgs urāns”, “noplicināts urāns” vai torijs metāla, sakausējuma, ķīmiska savienojuma vai koncentrāta veidā, un visi citi materiāli, kas satur vienu vai vairākus no iepriekš minētajiem.

| — | 0C002. “Īpašie skaldmateriāli”, izņemot IV pielikumā minētos. |
| --- | --- |

—

0C002. “Īpašie skaldmateriāli”, izņemot IV pielikumā minētos.

| — | 0D001. “Programmatūra”, kas ir īpaši izstrādāta vai pārveidota 0 kategorijā minēto preču “izstrādei”, “ražošanai” vai “lietojumam”, ja tās saistītas ar 0C001. pozīcijā minētajām precēm vai tām 0C002. pozīcijā minētajām precēm, kas nav iekļautas IV pielikumā. |
| --- | --- |

—

0D001. “Programmatūra”, kas ir īpaši izstrādāta vai pārveidota 0 kategorijā minēto preču “izstrādei”, “ražošanai” vai “lietojumam”, ja tās saistītas ar 0C001. pozīcijā minētajām precēm vai tām 0C002. pozīcijā minētajām precēm, kas nav iekļautas IV pielikumā.

| — | 0E001. “Tehnoloģija” saskaņā ar piezīmi par kodoltehnoloģijām 0 kategorijā minēto preču “izstrādei”, “ražošanai” vai “lietojumam”, ja tās saistītas ar 0C001. pozīcijā minētajām precēm vai tām 0C002. pozīcijā minētajām precēm, kas nav iekļautas IV pielikumā. |
| --- | --- |

—

0E001. “Tehnoloģija” saskaņā ar piezīmi par kodoltehnoloģijām 0 kategorijā minēto preču “izstrādei”, “ražošanai” vai “lietojumam”, ja tās saistītas ar 0C001. pozīcijā minētajām precēm vai tām 0C002. pozīcijā minētajām precēm, kas nav iekļautas IV pielikumā.

| — | 1A102. Pirolizēts atkārtoti piesātināts ogleklis-oglekļa sastāvdaļas, kas izstrādātas 9A004. pozīcijā minētām kosmiskām nesējraķetēm vai 9A104. pozīcijā minētām zondēšanas raķetēm. |
| --- | --- |

—

1A102. Pirolizēts atkārtoti piesātināts ogleklis-oglekļa sastāvdaļas, kas izstrādātas 9A004. pozīcijā minētām kosmiskām nesējraķetēm vai 9A104. pozīcijā minētām zondēšanas raķetēm.

| — | 1C351. Cilvēka patogēni, zoonozes un “toksīni”. |
| --- | --- |

—

1C351. Cilvēka patogēni, zoonozes un “toksīni”.

| — | 1C352. Dzīvnieku patogēni. |
| --- | --- |

—

1C352. Dzīvnieku patogēni.

| — | 1C353. Ģenētiski elementi un ģenētiski pārveidoti organismi. |
| --- | --- |

—

1C353. Ģenētiski elementi un ģenētiski pārveidoti organismi.

| — | 1C354. Augu patogēni. |
| --- | --- |

—

1C354. Augu patogēni.

| — | 1C450a.1. amitons: O,O-dietil S-[2-(dietilamino)etil]fosfotiolāts (78-53-5) un attiecīgie alkilētie vai protonētie sāļi. |
| --- | --- |

—

1C450a.1. amitons: O,O-dietil S-[2-(dietilamino)etil]fosfotiolāts (78-53-5) un attiecīgie alkilētie vai protonētie sāļi.

| — | 1C450a.2. PFIB: 1,1,3,3,3-pentafluor-2-(trifluormetil)-1-propēns (382-21-8). |
| --- | --- |

—

1C450a.2. PFIB: 1,1,3,3,3-pentafluor-2-(trifluormetil)-1-propēns (382-21-8).

| — | 7E104. “Tehnoloģijas” lidojuma kontroles, virzības un vilces datu integrācijai lidojuma vadības sistēmā, lai optimizētu raķešu sistēmas trajektoriju. |
| --- | --- |

—

7E104. “Tehnoloģijas” lidojuma kontroles, virzības un vilces datu integrācijai lidojuma vadības sistēmā, lai optimizētu raķešu sistēmas trajektoriju.

| — | 9A009.a. Hibrīdas raķešu vilces sistēmas, kuru kopējā impulsa jauda ir lielāka par 1,1 MNs. |
| --- | --- |

—

9A009.a. Hibrīdas raķešu vilces sistēmas, kuru kopējā impulsa jauda ir lielāka par 1,1 MNs.

| — | 9A117. Pakāpju mehānismi, atdalīšanas mehānismi un “raķetēs” izmantojamās starppakāpes. |
| --- | --- |

—

9A117. Pakāpju mehānismi, atdalīšanas mehānismi un “raķetēs” izmantojamās starppakāpes.

---

KOMISIJAS DEKLARĀCIJA

Komisija ir paredzējusi pārskatīt šo regulu ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī, jo īpaši attiecībā uz to, lai izvērtētu iespēju ieviest vispārēju eksporta atļauju zemas vērtības sūtījumiem.

---

EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES UN KOMISIJAS DEKLARĀCIJA PAR ZEMAS VĒRTĪBAS SŪTĪJUMIEM

Šī regula neattiecas uz valsts vispārējām eksporta atļaujām zemas vērtības sūtījumiem, kuras dalībvalstis izsniedz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 428/2009 9. panta 4. punktu.

---

| 8.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/45 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/45

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1233/2011

(2011. gada 16. novembris)

par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Eksporta kredīta aģentūras (“EKA”) sniedz ieguldījumu pasaules tirdzniecības attīstībā, atbalstot eksportu un uzņēmumu ieguldījumus tādā veidā, kas papildina privātā finanšu un apdrošināšanas sektora pakalpojumus. Savienība ir līgumslēdzēja puse Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“vienošanās”). Ar vienošanos, ko noslēdza tās dalībnieki, regulē finanšu noteikumus un nosacījumus, kurus EKA var piedāvāt, lai veicinātu vienādu spēles noteikumu nodrošināšanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā. |
| --- | --- |

(1)

Eksporta kredīta aģentūras (“EKA”) sniedz ieguldījumu pasaules tirdzniecības attīstībā, atbalstot eksportu un uzņēmumu ieguldījumus tādā veidā, kas papildina privātā finanšu un apdrošināšanas sektora pakalpojumus. Savienība ir līgumslēdzēja puse Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“vienošanās”). Ar vienošanos, ko noslēdza tās dalībnieki, regulē finanšu noteikumus un nosacījumus, kurus EKA var piedāvāt, lai veicinātu vienādu spēles noteikumu nodrošināšanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā.

| (2) | Pamatojoties uz Padomes Lēmumu 2001/76/EK (2000. gada 22. decembris), ar ko aizstāj 1978. gada 4. aprīļa Lēmumu par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā (2), un Padomes Lēmumu 2001/77/EK (2000. gada 22. decembris) par pamatnolīguma principu piemērošanu projektu finansējumam oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā (3), Savienībā piemēro vienošanās ietvertās pamatnostādnes un īpašos noteikumus projektu finansēšanai. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Padomes Lēmumu 2001/76/EK (2000. gada 22. decembris), ar ko aizstāj 1978. gada 4. aprīļa Lēmumu par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā (2), un Padomes Lēmumu 2001/77/EK (2000. gada 22. decembris) par pamatnolīguma principu piemērošanu projektu finansējumam oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā (3), Savienībā piemēro vienošanās ietvertās pamatnostādnes un īpašos noteikumus projektu finansēšanai.

| (3) | Vienošanās palīdz netieši, izmantojot EKA darbības, nodrošināt brīvu un taisnīgu tirdzniecību un ieguldījumus no uzņēmumiem, kuriem citādi būtu grūtāk piekļūt privātā sektora kredītiem. |
| --- | --- |

(3)

Vienošanās palīdz netieši, izmantojot EKA darbības, nodrošināt brīvu un taisnīgu tirdzniecību un ieguldījumus no uzņēmumiem, kuriem citādi būtu grūtāk piekļūt privātā sektora kredītiem.

| (4) | Dalībvalstīm būtu jāievēro Savienības vispārīgie ārējās darbības noteikumi, piemēram, par demokrātijas konsolidāciju, cilvēktiesību ievērošanu un attīstības politikas saskaņotību un par cīņu pret klimata pārmaiņām, kad tiek izveidotas, izstrādātas un īstenotas valsts eksporta kredītu sistēmas un veikta oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomas darbību uzraudzība. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstīm būtu jāievēro Savienības vispārīgie ārējās darbības noteikumi, piemēram, par demokrātijas konsolidāciju, cilvēktiesību ievērošanu un attīstības politikas saskaņotību un par cīņu pret klimata pārmaiņām, kad tiek izveidotas, izstrādātas un īstenotas valsts eksporta kredītu sistēmas un veikta oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomas darbību uzraudzība.

| (5) | Vienošanās dalībnieki ir iesaistīti nepārtrauktā procesā, kura mērķis ir minimizēt tirgus traucējumus un izveidot līdzvērtīgus konkurences apstākļus, kuros EKA iekasētās prēmijas ir balstītas uz risku un kurām vajadzētu būt atbilstošām, lai segtu darbības ilgtermiņa izmaksas un zaudējumus, kā arī tām jābūt saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas noteiktajām saistībām. Lai sasniegtu šo mērķi, eksporta kredītu sistēmas darbojas pārredzami un aģentūras atbilstoši ziņo ESAO. |
| --- | --- |

(5)

Vienošanās dalībnieki ir iesaistīti nepārtrauktā procesā, kura mērķis ir minimizēt tirgus traucējumus un izveidot līdzvērtīgus konkurences apstākļus, kuros EKA iekasētās prēmijas ir balstītas uz risku un kurām vajadzētu būt atbilstošām, lai segtu darbības ilgtermiņa izmaksas un zaudējumus, kā arī tām jābūt saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas noteiktajām saistībām. Lai sasniegtu šo mērķi, eksporta kredītu sistēmas darbojas pārredzami un aģentūras atbilstoši ziņo ESAO.

| (6) | Pareizi orientēti EKA nodrošinātie eksporta kredīti var uzlabot tirgus piekļuves iespējas Savienības uzņēmumiem, tostarp maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). |
| --- | --- |

(6)

Pareizi orientēti EKA nodrošinātie eksporta kredīti var uzlabot tirgus piekļuves iespējas Savienības uzņēmumiem, tostarp maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU).

| (7) | Vienošanās dalībnieki un Savienības dalībvalstis vienojās atklāt daļu informācijas par eksporta kredītiem saskaņā ar ESAO un Savienības pārredzamības noteikumiem, lai veicinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus vienošanās dalībniekiem un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(7)

Vienošanās dalībnieki un Savienības dalībvalstis vienojās atklāt daļu informācijas par eksporta kredītiem saskaņā ar ESAO un Savienības pārredzamības noteikumiem, lai veicinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus vienošanās dalībniekiem un dalībvalstīm.

| (8) | Savienība piemēro pasākumus attiecībā uz pārredzamību un ziņošanu, kā noteikts I pielikumā. |
| --- | --- |

(8)

Savienība piemēro pasākumus attiecībā uz pārredzamību un ziņošanu, kā noteikts I pielikumā.

| (9) | Ņemot vērā intensīvo konkurenci pasaules tirgos un nolūkā novērst konkurences ziņā nelabvēlīgus apstākļus Savienības uzņēmumiem, Komisijai, ievērojot dalībvalstu pilnvarojumu sarunām, būtu jāatbalsta ESAO centieni iesaistīt vienošanos neparakstījušās valstis. Komisijai būtu jāizmanto divpusējās un daudzpusējās sarunas, lai noteiktu pasaules standartus attiecībā uz oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem. Pasaules standarti šajā jomā ir priekšnosacījums līdzvērtīgiem konkurences apstākļiem pasaules tirdzniecībā. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā intensīvo konkurenci pasaules tirgos un nolūkā novērst konkurences ziņā nelabvēlīgus apstākļus Savienības uzņēmumiem, Komisijai, ievērojot dalībvalstu pilnvarojumu sarunām, būtu jāatbalsta ESAO centieni iesaistīt vienošanos neparakstījušās valstis. Komisijai būtu jāizmanto divpusējās un daudzpusējās sarunas, lai noteiktu pasaules standartus attiecībā uz oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem. Pasaules standarti šajā jomā ir priekšnosacījums līdzvērtīgiem konkurences apstākļiem pasaules tirdzniecībā.

| (10) | Lai gan ESAO valstis ievēro vienošanos, valstis, kas nepiedalās ESAO, nav vienošanās dalībnieces, un tas var radīt šo valstu eksportētājiem konkurences priekšrocības. Tādēļ attiecīgās valstis tiek mudinātas piemērot vienošanos, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus arī pasaules mērogā. |
| --- | --- |

(10)

Lai gan ESAO valstis ievēro vienošanos, valstis, kas nepiedalās ESAO, nav vienošanās dalībnieces, un tas var radīt šo valstu eksportētājiem konkurences priekšrocības. Tādēļ attiecīgās valstis tiek mudinātas piemērot vienošanos, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus arī pasaules mērogā.

| (11) | Ņemot vērā Savienības labāka regulējuma politiku, kuras mērķis ir vienkāršot un uzlabot pastāvošo regulējumu, Komisija un dalībvalstis, turpmāk pārskatot vienošanos, attiecīgā gadījumā pievērsīsies uzņēmumiem un valsts pārvaldes iestādēm, tostarp EKA, uzliktā administratīvā sloga mazināšanai. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā Savienības labāka regulējuma politiku, kuras mērķis ir vienkāršot un uzlabot pastāvošo regulējumu, Komisija un dalībvalstis, turpmāk pārskatot vienošanos, attiecīgā gadījumā pievērsīsies uzņēmumiem un valsts pārvaldes iestādēm, tostarp EKA, uzliktā administratīvā sloga mazināšanai.

| (12) | Vienošanās dalībnieki ir nolēmuši grozīt un racionalizēt vienošanos. Izmaiņas, par kurām tie vienojušies, attiecas uz uzlabotu lietotājdraudzīgumu, atbilstīgo starptautisko pienākumu saskaņotības uzlabošanu un labākas pārredzamības sasniegšanu, jo īpaši attiecībā pret valstīm, kas nav vienošanās dalībnieces. Turklāt vienošanās dalībnieki arī vienojās vienošanās tekstā iekļaut noteikumus par projektu finansēšanu, kas tika ieviesti ar Lēmumu 2001/77/EK, un noteikumus par eksporta kredītu piešķiršanu kuģiem, kas tika ieviesti ar Padomes Lēmumu 2002/634/EK (4), ar ko grozīja Lēmumu 2001/76/EK. |
| --- | --- |

(12)

Vienošanās dalībnieki ir nolēmuši grozīt un racionalizēt vienošanos. Izmaiņas, par kurām tie vienojušies, attiecas uz uzlabotu lietotājdraudzīgumu, atbilstīgo starptautisko pienākumu saskaņotības uzlabošanu un labākas pārredzamības sasniegšanu, jo īpaši attiecībā pret valstīm, kas nav vienošanās dalībnieces. Turklāt vienošanās dalībnieki arī vienojās vienošanās tekstā iekļaut noteikumus par projektu finansēšanu, kas tika ieviesti ar Lēmumu 2001/77/EK, un noteikumus par eksporta kredītu piešķiršanu kuģiem, kas tika ieviesti ar Padomes Lēmumu 2002/634/EK (4), ar ko grozīja Lēmumu 2001/76/EK.

| (13) | Tādēļ Lēmums 2001/76/EK ar tajā veiktajiem grozījumiem būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu un tās pielikumā iekļauto konsolidēto un pārskatīto vienošanās tekstu un būtu jāatceļ Lēmums 2001/77/EK. |
| --- | --- |

(13)

Tādēļ Lēmums 2001/76/EK ar tajā veiktajiem grozījumiem būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu un tās pielikumā iekļauto konsolidēto un pārskatīto vienošanās tekstu un būtu jāatceļ Lēmums 2001/77/EK.

| (14) | Lai raiti un nekavējoties Savienības tiesību aktos iekļautu vienošanās paredzēto pamatnostādņu grozījumus, par kuriem vienojušies dalībnieki, Komisijai būtu jāpieņem deleģētie akti, lai vajadzības gadījumā grozītu II pielikumu. Tādēļ Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz pamatnostādņu grozījumiem, kā vienojušies vienošanās dalībnieki. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei, |
| --- | --- |

(14)

Lai raiti un nekavējoties Savienības tiesību aktos iekļautu vienošanās paredzēto pamatnostādņu grozījumus, par kuriem vienojušies dalībnieki, Komisijai būtu jāpieņem deleģētie akti, lai vajadzības gadījumā grozītu II pielikumu. Tādēļ Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz pamatnostādņu grozījumiem, kā vienojušies vienošanās dalībnieki. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Vienošanās piemērošana

Savienībā piemēro pamatnostādnes, kas ietvertas Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“vienošanās”). Vienošanās teksts ir iekļauts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Pilnvaru deleģēšana

Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 3. pantu, lai grozītu II pielikumu atbilstīgi pamatnostādņu grozījumiem, par kuriem vienojušies vienošanās dalībnieki.

Ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ, ja tiek grozīts II pielikums atbilstīgi pamatnostādņu grozījumiem, par kuriem vienojušies vienošanās dalībnieki, 4. pantā paredzēto procedūru piemēro deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu.

3. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 2. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2011. gada 9. decembra.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 2. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu lēmumu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

4. pants

Steidzamības procedūra

1.   Deleģētie akti, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties, un tos piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi atbilstoši 2. punktam. Paziņojot deleģēto aktu Eiropas Parlamentam un Padomei, izklāsta iemeslus, kādēļ izmanto steidzamības procedūru.

2.   Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu saskaņā ar 3. panta 5. punktā minēto procedūru. Šādā gadījumā Komisija nekavējoties atceļ aktu, ievērojot Eiropas Parlamenta vai Padomes paziņojumu par lēmumu izteikt iebildumus.

5. pants

Pārredzamība un ziņošana

Savienībā piemērojamie pasākumi attiecībā uz pārredzamību un ziņošanu ir noteikti I pielikumā.

6. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2011. gada 16. novembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

W. SZCZUKA

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 13. septembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2011. gada 8. novembra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 32, 2.2.2001., 1. lpp.

2

(3)  OV L 32, 2.2.2001., 55. lpp.

3

(4)  OV L 206, 3.8.2002., 16. lpp.

4

---

I PIELIKUMS

| 1. | Neskarot to dalībvalstu iestāžu prerogatīvas, kuras veic valsts eksporta kredītu programmu uzraudzību, katra dalībvalsts iesniedz Komisijai ikgadēju darbības ziņojumu, lai uzlabotu pārredzamību Savienības līmenī. Dalībvalstis ziņo atbilstoši to tiesiskajam regulējumam par aktīviem un pasīviem, samaksātajām summām un atgūtajiem līdzekļiem, jaunām saistībām, riskiem un prēmiju maksām. Ja no oficiāli atbalstītajām eksporta kredītu darbībām varētu rasties iespējamas saistības, par minētajām darbībām ziņo gada darbības ziņojumā. |
| --- | --- |

1.

Neskarot to dalībvalstu iestāžu prerogatīvas, kuras veic valsts eksporta kredītu programmu uzraudzību, katra dalībvalsts iesniedz Komisijai ikgadēju darbības ziņojumu, lai uzlabotu pārredzamību Savienības līmenī. Dalībvalstis ziņo atbilstoši to tiesiskajam regulējumam par aktīviem un pasīviem, samaksātajām summām un atgūtajiem līdzekļiem, jaunām saistībām, riskiem un prēmiju maksām. Ja no oficiāli atbalstītajām eksporta kredītu darbībām varētu rasties iespējamas saistības, par minētajām darbībām ziņo gada darbības ziņojumā.

| 2. | Gada darbības ziņojumā dalībvalstis apraksta, kā EKA oficiāli atbalstītajās eksporta kredītu jomas darbībās tiek ņemti vērā vides riski, kas var izraisīt citus attiecīgus riskus. |
| --- | --- |

2.

Gada darbības ziņojumā dalībvalstis apraksta, kā EKA oficiāli atbalstītajās eksporta kredītu jomas darbībās tiek ņemti vērā vides riski, kas var izraisīt citus attiecīgus riskus.

| 3. | Komisija, pamatojoties uz šo informāciju, Eiropas Parlamentam sagatavo gada pārskatu, iekļaujot novērtējumu par EKA atbilstību Savienības mērķiem un saistībām. |
| --- | --- |

3.

Komisija, pamatojoties uz šo informāciju, Eiropas Parlamentam sagatavo gada pārskatu, iekļaujot novērtējumu par EKA atbilstību Savienības mērķiem un saistībām.

| 4. | Komisija atbilstoši tās kompetencei sniedz Eiropas Parlamentam gada ziņojumu par veiktajām sarunām, attiecībā uz kurām Komisijai ir sarunu vešanas atļauja dažādos starptautiskos sadarbības forumos, lai noteiktu pasaules standartus oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā.
  Atbilstoši šīs regulas darbības jomai pirmais ziņojumā aplūkojamais periods ir 2011. gads. |
| --- | --- |

4.

Komisija atbilstoši tās kompetencei sniedz Eiropas Parlamentam gada ziņojumu par veiktajām sarunām, attiecībā uz kurām Komisijai ir sarunu vešanas atļauja dažādos starptautiskos sadarbības forumos, lai noteiktu pasaules standartus oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā.

Atbilstoši šīs regulas darbības jomai pirmais ziņojumā aplūkojamais periods ir 2011. gads.

---

II PIELIKUMS

VIENOŠANĀS PAR OFICIĀLI ATBALSTĪTIEM EKSPORTA KREDĪTIEM

SATURS

| I NODAĻA. | VISPĀRĪGI NOTEIKUMI |
| --- | --- |

I NODAĻA.

| 1. | MĒRĶIS |
| --- | --- |

1.

| 2. | STATUSS |
| --- | --- |

2.

| 3. | LĪDZDALĪBA |
| --- | --- |

3.

| 4. | INFORMĀCIJA, KAS PIEEJAMA VALSTĪM, KURAS NAV DALĪBNIECES |
| --- | --- |

4.

| 5. | PIEMĒROŠANAS JOMA |
| --- | --- |

5.

| 6. | NOZARU VIENOŠANĀS |
| --- | --- |

6.

| 7. | PROJEKTU FINANSĒŠANA |
| --- | --- |

7.

| 8. | IZSTĀŠANĀS |
| --- | --- |

8.

| 9. | UZRAUDZĪBA |
| --- | --- |

9.

| II NODAĻA. | FINANŠU NOTEIKUMI EKSPORTA KREDĪTIEM |
| --- | --- |

II NODAĻA.

| 10. | PIRMĀ IEMAKSA, MAKSIMĀLAIS OFICIĀLAIS ATBALSTS UN VIETĒJĀS IZMAKSAS |
| --- | --- |

10.

| 11. | VALSTU IEDALĪJUMS, LAI NOTEIKTU MAKSIMĀLOS ATMAKSAS TERMIŅUS |
| --- | --- |

11.

| 12. | MAKSIMĀLIE ATMAKSAS TERMIŅI |
| --- | --- |

12.

| 13. | ATMAKSAS NOTEIKUMI SPĒKSTACIJĀM, KAS NAV KODOLSPĒKSTACIJAS |
| --- | --- |

13.

| 14. | PAMATSUMMAS ATMAKSA UN PROCENTU ATMAKSA |
| --- | --- |

14.

| 15. | PROCENTU LIKMES, PRĒMIJU LIKMES UN CITAS NODEVAS |
| --- | --- |

15.

| 16. | EKSPORTA KREDĪTU SPĒKĀ ESĪBAS LAIKS |
| --- | --- |

16.

| 17. | RĪCĪBA, LAI NOVĒRSTU VAI MAZINĀTU ZAUDĒJUMUS |
| --- | --- |

17.

| 18. | SASKAŅOŠANA |
| --- | --- |

18.

| 19. | OFICIĀLĀ FINANSĒŠANAS ATBALSTA MINIMĀLĀS NEMAINĪGĀS PROCENTU LIKMES |
| --- | --- |

19.

| 20. | CIRR NOTEIKŠANA |
| --- | --- |

20.

| 21. | CIRR DERĪGUMA TERMIŅŠ |
| --- | --- |

21.

| 22. | CIRR PIEMĒROŠANA |
| --- | --- |

22.

| 23. | KREDĪTRISKA PRĒMIJA |
| --- | --- |

23.

| 24. | MINIMĀLĀS PRĒMIJU LIKMES VALSTIJ UN VALSTS KREDĪTRISKS |
| --- | --- |

24.

| 25. | VALSTS RISKA KLASIFIKĀCIJA |
| --- | --- |

25.

| 26. | DAUDZPUSĒJU UN REĢIONĀLU IESTĀŽU KLASIFIKĀCIJA |
| --- | --- |

26.

| 27. | OFICIĀLĀ EKSPORTA KREDĪTU SEGUMA PROCENTUĀLĀ DAĻA UN KVALITĀTE |
| --- | --- |

27.

| 28. | ATSEVIŠĶU VALSTS RISKA ELEMENTU IZSLĒGŠANA UN VALSTU RISKA MAZINĀŠANAS METODES |
| --- | --- |

28.

| 29. | MINIMĀLO VALSTS PRĒMIJU LIKMJU UN VALSTS KREDĪTRISKA SPĒKĀ ESĪBAS PĀRSKATĪŠANA |
| --- | --- |

29.

| III NODAĻA. | SAISTĪTĀ ATBALSTA NOTEIKUMI |
| --- | --- |

III NODAĻA.

| 30. | VISPĀRĪGI PRINCIPI |
| --- | --- |

30.

| 31. | SAISTĪTĀ ATBALSTA VEIDI |
| --- | --- |

31.

| 32. | SAISTĪTĀ FINANSĒŠANA |
| --- | --- |

32.

| 33. | VALSTU ATBILSTĪBAS KRITĒRIJI ATTIECĪBĀ UZ SAISTĪTO ATBALSTU |
| --- | --- |

33.

| 34. | PROJEKTA ATBILSTĪBAS KRITĒRIJI |
| --- | --- |

34.

| 35. | MINIMĀLAIS KONCESIJAS LĪMENIS |
| --- | --- |

35.

| 36. | IZŅĒMUMI ATTIECĪBĀ UZ VALSTĪM UN PROJEKTIEM, KAS TIESĪGI SAŅEMT SAISTĪTO ATBALSTU |
| --- | --- |

36.

| 37. | SAISTĪTĀ ATBALSTA KONCESIJAS LĪMEŅA APRĒĶINS |
| --- | --- |

37.

| 38. | SAISTĪTĀ ATBALSTA SPĒKĀ ESĪBAS LAIKS |
| --- | --- |

38.

| 39. | SASKAŅOŠANA |
| --- | --- |

39.

| IV NODAĻA. | PROCEDŪRAS |
| --- | --- |

IV NODAĻA.

| 1. IEDAĻA. | KOPĪGAS PROCEDŪRAS EKSPORTA KREDĪTIEM UN ATBALSTAM TIRDZNIECĪBAI |
| --- | --- |

1. IEDAĻA.

| 40. | PAZIŅOJUMI |
| --- | --- |

40.

| 41. | INFORMĀCIJA PAR OFICIĀLO ATBALSTU |
| --- | --- |

41.

| 42. | SASKAŅOŠANAS PROCEDŪRAS |
| --- | --- |

42.

| 43. | ĪPAŠAS APSPRIEDES |
| --- | --- |

43.

| 2. IEDAĻA. | EKSPORTA KREDĪTU PROCEDŪRAS |
| --- | --- |

2. IEDAĻA.

| 44. | IEPRIEKŠĒJA PAZIŅOŠANA AR APSPRIEŠANOS |
| --- | --- |

44.

| 45. | IEPRIEKŠĒJA PAZIŅOŠANA BEZ APSPRIEŠANĀS |
| --- | --- |

45.

| 3. IEDAĻA. | PROCEDŪRAS ATBALSTAM TIRDZNIECĪBAS JOMĀ |
| --- | --- |

3. IEDAĻA.

| 46. | IEPRIEKŠĒJA PAZIŅOŠANA |
| --- | --- |

46.

| 47. | STEIDZAMA PAZIŅOŠANA |
| --- | --- |

47.

| 4. IEDAĻA. | SAISTĪTĀ ATBALSTA APSPRIEŠANAS PROCEDŪRAS |
| --- | --- |

4. IEDAĻA.

| 48. | APSPRIEŠANĀS MĒRĶIS |
| --- | --- |

48.

| 49. | APSPRIEŠANĀS JOMA UN GRAFIKS |
| --- | --- |

49.

| 50. | APSPRIEŽU REZULTĀTS |
| --- | --- |

50.

| 5. IEDAĻA. | INFORMĀCIJAS APMAIŅA PAR EKSPORTA KREDĪTIEM UN ATBALSTU TIRDZNIECĪBAS JOMĀ |
| --- | --- |

5. IEDAĻA.

| 51. | KONTAKTADRESES |
| --- | --- |

51.

| 52. | INFORMĀCIJAS LŪGUMU SATURS |
| --- | --- |

52.

| 53. | ATBILŽU SATURS |
| --- | --- |

53.

| 54. | MUTVĀRDU APSPRIEDES |
| --- | --- |

54.

| 55. | KOPĪGO NOSTĀJU PROCEDŪRAS UN VEIDS |
| --- | --- |

55.

| 56. | ATBILDES UZ KOPĪGO NOSTĀJU PRIEKŠLIKUMIEM |
| --- | --- |

56.

| 57. | KOPĪGO NOSTĀJU PIEŅEMŠANA |
| --- | --- |

57.

| 58. | DOMSTARPĪBAS PAR KOPĪGAJĀM NOSTĀJĀM |
| --- | --- |

58.

| 59. | KOPĪGĀS NOSTĀJAS PIEMĒROŠANAS DIENA |
| --- | --- |

59.

| 60. | KOPĪGO NOSTĀJU SPĒKĀ ESĪBA |
| --- | --- |

60.

| 6. IEDAĻA. | DARBĪBAS NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ MINIMĀLO PROCENTU LIKMJU (CIRR) PAZIŅOŠANU |
| --- | --- |

6. IEDAĻA.

| 61. | MINIMĀLO PROCENTU LIKMJU PAZIŅOŠANA |
| --- | --- |

61.

| 62. | PROCENTU LIKMJU PIEMĒROŠANAS DIENA |
| --- | --- |

62.

| 63. | STEIDZAMAS PROCENTU LIKMJU IZMAIŅAS |
| --- | --- |

63.

| 7. IEDAĻA. | PĀRSKATĪŠANA |
| --- | --- |

7. IEDAĻA.

| 64. | VIENOŠANĀS REGULĀRA PĀRSKATĪŠANA |
| --- | --- |

64.

| 65. | MINIMĀLO PROCENTU LIKMJU PĀRSKATĪŠANA |
| --- | --- |

65.

| 66. | MINIMĀLO PRĒMIJU LIKMJU UN SAISTĪTU JAUTĀJUMU PĀRSKATĪŠANA |
| --- | --- |

66.

| I PIELIKUMS. | NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM KUĢIEM |
| --- | --- |

I PIELIKUMS.

| II PIELIKUMS. | NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM KODOLSPĒKSTACIJĀM |
| --- | --- |

II PIELIKUMS.

| III PIELIKUMS. | NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM CIVILIEM LIDAPARĀTIEM |
| --- | --- |

III PIELIKUMS.

| IV PIELIKUMS. | NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM ATJAUNOJAMĀS ENERĢIJAS UN ŪDENSSAIMNIECĪBAS PROJEKTIEM, KAS IR SPĒKĀ UZ PĀRBAUDES LAIKU LĪDZ 2007. GADA 30. JŪNIJAM |
| --- | --- |

IV PIELIKUMS.

| V PIELIKUMS. | INFORMĀCIJA, KAS JĀNODROŠINA PAZIŅOJUMOS |
| --- | --- |

V PIELIKUMS.

| VI PIELIKUMS. | MINIMĀLO PRĒMIJU LIKMJU APRĒĶINĀŠANA |
| --- | --- |

VI PIELIKUMS.

| VII PIELIKUMS. | KRITĒRIJI UN NOTEIKUMI, KAS REGULĒ VALSTU RISKA KLASIFIKĀCIJAS PIEMĒROŠANU, IEKĻAUJOT GARANTĒTĀJU TREŠĀ VALSTĪ VAI DAUDZPUSĒJU VAI REĢIONĀLU INSTITŪCIJU |
| --- | --- |

VII PIELIKUMS.

| VIII PIELIKUMS. | KRITĒRIJI UN NOTEIKUMI, KAS REGULĒ VALSTU RISKA MAZINĀŠANU/IZSLĒGŠANU, APRĒĶINOT MINIMĀLO PRĒMIJU LIKMES |
| --- | --- |

VIII PIELIKUMS.

| IX PIELIKUMS. | ATTĪSTĪBAS KVALITĀTES PĀRBAUDES PROTOKOLS |
| --- | --- |

IX PIELIKUMS.

| X PIELIKUMS. | NOTEIKUMI UN NOSACĪJUMI, KAS PIEMĒROJAMI PROJEKTA FINANSIĀLAJIEM DARĪJUMIEM |
| --- | --- |

X PIELIKUMS.

| XI PIELIKUMS. | DEFINĪCIJU SARAKSTS |
| --- | --- |

XI PIELIKUMS.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.   Mērķis

| a) | Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem, turpmāk tekstā “vienošanās”, galvenais mērķis ir nodrošināt pamata noteikumus oficiāli atbalstītu kredītu sakārtotai izmantošanai. |
| --- | --- |

a)

Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem, turpmāk tekstā “vienošanās”, galvenais mērķis ir nodrošināt pamata noteikumus oficiāli atbalstītu kredītu sakārtotai izmantošanai.

| b) | Vienošanās ir vērsta uz līdzvērtīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu oficiālā atbalsta jomā, kā noteikts 5. panta a) punktā, lai eksportētāju starpā veicinātu konkurenci, kas balstās uz eksportējamo preču un pakalpojumu kvalitāti un cenu, nevis visizdevīgākajiem oficiāli atbalstītajiem finanšu noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

Vienošanās ir vērsta uz līdzvērtīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu oficiālā atbalsta jomā, kā noteikts 5. panta a) punktā, lai eksportētāju starpā veicinātu konkurenci, kas balstās uz eksportējamo preču un pakalpojumu kvalitāti un cenu, nevis visizdevīgākajiem oficiāli atbalstītajiem finanšu noteikumiem.

2.   Statuss

ESAO izstrādātā vienošanās sākotnēji stājās spēkā 1978. gada aprīlī, un tā ir beztermiņa. Vienošanās ir vienošanās uz savstarpējas uzticēšanās pamata; tā nav ESAO tiesību akts (1), lai gan saņem administratīvu ESAO sekretariāta atbalstu (turpmāk tekstā “sekretariāts”).

3.   Līdzdalība

Vienošanās pašreizējās dalībnieces ir: Austrālija, Kanāda, Eiropas Savienība, Japāna, Koreja, Jaunzēlande, Norvēģija, Šveice un Savienotās Valstis. Esošie dalībnieki var uzaicināt pievienoties citas ESAO dalībvalstis un valstis, kas nav dalībnieces.

4.   Informācija, kas pieejama valstīm, kuras nav dalībnieces

| a) | Tām valstīm, kas nav dalībnieces, dalībnieki apņemas nodot informāciju par paziņojumiem saistībā ar oficiālu atbalstu, kā tas noteikts 5. panta a) punktā. |
| --- | --- |

a)

Tām valstīm, kas nav dalībnieces, dalībnieki apņemas nodot informāciju par paziņojumiem saistībā ar oficiālu atbalstu, kā tas noteikts 5. panta a) punktā.

| b) | Dalībnieks, pamatojoties uz savstarpējas apmaiņas principu, konkurences situācijā atbild uz valsts, kas nav dalībnieks, lūgumu par oficiāla atbalsta piedāvātajiem finanšu noteikumiem, tāpat kā tas būtu atbildējis uz dalībnieka lūgumu. |
| --- | --- |

b)

Dalībnieks, pamatojoties uz savstarpējas apmaiņas principu, konkurences situācijā atbild uz valsts, kas nav dalībnieks, lūgumu par oficiāla atbalsta piedāvātajiem finanšu noteikumiem, tāpat kā tas būtu atbildējis uz dalībnieka lūgumu.

5.   Piemērošanas joma

Vienošanās attiecas uz visu veidu oficiālu atbalstu, ko valdība nodrošina vai tās vārdā nodrošina preču un/vai pakalpojumu eksportam, tostarp finanšu nomai, kuras atmaksas termiņi ir divi gadi vai vairāk.

| a) | Iespējamie oficiāla atbalsta veidi:






  1) | eksporta kredīta garantija vai apdrošināšana (tīrais segums); |
| --- | --- | --- |

a)

Iespējamie oficiāla atbalsta veidi:

1)

eksporta kredīta garantija vai apdrošināšana (tīrais segums);

| 2) | oficiāls finansēšanas atbalsts:






  — | tiešais kredīts/finansēšana un refinansēšana vai |
| --- | --- | --- |

2)

oficiāls finansēšanas atbalsts:

—

tiešais kredīts/finansēšana un refinansēšana vai

| — | procentu likmju atbalsts; |
| --- | --- |

—

procentu likmju atbalsts;

| 3) | jebkura iepriekšminēto atbalstu kombinācija. |
| --- | --- |

3)

jebkura iepriekšminēto atbalstu kombinācija.

| b) | Vienošanās attiecas uz saistīto atbalstu; IV nodaļā izklāstītās procedūras attiecas arī uz nesaistīto atbalstu tirdzniecībai. |
| --- | --- |

b)

Vienošanās attiecas uz saistīto atbalstu; IV nodaļā izklāstītās procedūras attiecas arī uz nesaistīto atbalstu tirdzniecībai.

| c) | Vienošanās neattiecas uz militārās tehnikas un lauksaimniecības preču eksportu. |
| --- | --- |

c)

Vienošanās neattiecas uz militārās tehnikas un lauksaimniecības preču eksportu.

| d) | Oficiālais atbalsts netiek piešķirts, ja ir skaidri pierādījumi, ka līgums ar pircēju valstī, kas nav preču galamērķa valsts, galvenokārt noslēgts ar mērķi iegūt labvēlīgākus atmaksas noteikumus. |
| --- | --- |

d)

Oficiālais atbalsts netiek piešķirts, ja ir skaidri pierādījumi, ka līgums ar pircēju valstī, kas nav preču galamērķa valsts, galvenokārt noslēgts ar mērķi iegūt labvēlīgākus atmaksas noteikumus.

6.   Nozaru vienošanās

| a) | Šī vienošanās ietver nozaru vienošanās par šādām jomām:






  — | kuģi (I pielikums), |
| --- | --- | --- |

a)

Šī vienošanās ietver nozaru vienošanās par šādām jomām:

—

kuģi (I pielikums),

| — | kodolspēkstacijas (II pielikums), |
| --- | --- |

—

kodolspēkstacijas (II pielikums),

| — | civilie lidaparāti (III pielikums), |
| --- | --- |

—

civilie lidaparāti (III pielikums),

| — | atjaunojamās enerģijas un ūdenssaimniecības projekti (IV pielikums). |
| --- | --- |

—

atjaunojamās enerģijas un ūdenssaimniecības projekti (IV pielikums).

| b) | Nozares vienošanās dalībnieks var piemērot tās noteikumus attiecībā uz oficiālo atbalstu to preču un/vai pakalpojumu eksportam, kas ietvertas attiecīgās nozares vienošanās. Gadījumā, ja nozares vienošanās neietver atbilstošu noteikumu, nozares vienošanās dalībnieks piemēro šīs vienošanās attiecīgo noteikumu. |
| --- | --- |

b)

Nozares vienošanās dalībnieks var piemērot tās noteikumus attiecībā uz oficiālo atbalstu to preču un/vai pakalpojumu eksportam, kas ietvertas attiecīgās nozares vienošanās. Gadījumā, ja nozares vienošanās neietver atbilstošu noteikumu, nozares vienošanās dalībnieks piemēro šīs vienošanās attiecīgo noteikumu.

7.   Projektu finansēšana

| a) | Dalībnieki var piemērot X pielikumā izklāstītos noteikumus attiecībā uz preču un/vai pakalpojumu eksporta darījumiem, kas atbilst X pielikuma 1. papildinājuma kritērijiem. |
| --- | --- |

a)

Dalībnieki var piemērot X pielikumā izklāstītos noteikumus attiecībā uz preču un/vai pakalpojumu eksporta darījumiem, kas atbilst X pielikuma 1. papildinājuma kritērijiem.

| b) | Šā panta a) punkts nav piemērojams to preču un pakalpojumu eksportam, uz ko attiecas nozares vienošanās par civilajiem lidaparātiem. |
| --- | --- |

b)

Šā panta a) punkts nav piemērojams to preču un pakalpojumu eksportam, uz ko attiecas nozares vienošanās par civilajiem lidaparātiem.

8.   Izstāšanās

Dalībnieks var izstāties, rakstiski informējot sekretariātu ar ātra sakaru līdzekļa palīdzību, piemēram, ESAO tiešsaistes informācijas sistēmu (OLIS). Izstāšanās stājas spēkā 180 kalendārās dienas pēc tam, kad sekretariāts saņēmis paziņojumu.

9.   Uzraudzība

Sekretariāts uzrauga vienošanās izpildi.

II   NODAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI EKSPORTA KREDĪTIEM

Finanšu noteikumi eksporta kredītiem ietver visus šajā nodaļā izklāstītos noteikumus, kas lasāmi saistībā cits ar citu.

Vienošanās paredz tādu noteikumu ierobežojumus, kas var tikt oficiāli atbalstīti. Dalībnieki atzīst, ka finanšu noteikumus, kas paredz stingrākus ierobežojumus nekā šī vienošanās, tradicionāli piemēro dažām tirdzniecības vai rūpniecības nozarēm. Dalībnieki turpina ievērot šādus pieņemtus finanšu noteikumus, jo īpaši principu, saskaņā ar kuru atmaksas termiņi nepārsniedz preču lietošanas ilgumu.

10.   Pirmā iemaksa, maksimālais oficiālais atbalsts un vietējās izmaksas

| a) | Dalībnieki pieprasa to preču un to pakalpojumu pircējiem, kas saņem oficiālo atbalstu, veikt pirmo iemaksu vismaz 15 % apmērā no eksporta līguma vērtības kreditēšanas termiņa sākumā, kas noteikts XI pielikumā, vai pirms tā. Lai noteiktu pirmo iemaksu, eksporta līguma vērtību var proporcionāli samazināt, ja darījumā ietvertas tādas preces un pakalpojumi no trešām valstīm, kas nesaņem oficiālu atbalstu. Ir pieļaujama finansēšana/apdrošināšana 100 % apjomā no prēmijas. Prēmiju var iekļaut vai neiekļaut eksporta līguma vērtībā. Drošības iemaksas, kas veiktas pēc kreditēšanas termiņa sākuma, neuzskata par pirmo iemaksu šajā nozīmē. |
| --- | --- |

a)

Dalībnieki pieprasa to preču un to pakalpojumu pircējiem, kas saņem oficiālo atbalstu, veikt pirmo iemaksu vismaz 15 % apmērā no eksporta līguma vērtības kreditēšanas termiņa sākumā, kas noteikts XI pielikumā, vai pirms tā. Lai noteiktu pirmo iemaksu, eksporta līguma vērtību var proporcionāli samazināt, ja darījumā ietvertas tādas preces un pakalpojumi no trešām valstīm, kas nesaņem oficiālu atbalstu. Ir pieļaujama finansēšana/apdrošināšana 100 % apjomā no prēmijas. Prēmiju var iekļaut vai neiekļaut eksporta līguma vērtībā. Drošības iemaksas, kas veiktas pēc kreditēšanas termiņa sākuma, neuzskata par pirmo iemaksu šajā nozīmē.

| b) | Oficiālu atbalstu šādām pirmajām iemaksām var piešķirt tikai apdrošināšanas vai garantijas veidā pret parastajiem pirmskredīta riskiem. |
| --- | --- |

b)

Oficiālu atbalstu šādām pirmajām iemaksām var piešķirt tikai apdrošināšanas vai garantijas veidā pret parastajiem pirmskredīta riskiem.

| c) | Izņemot b) un d) apakšpunkta nosacījumus, dalībnieki nesniedz oficiālu atbalstu, kas pārsniedz 85 % no eksporta līguma vērtības, ieskaitot trešo valstu piegādes, bet neieskaitot vietējās izmaksas. |
| --- | --- |

c)

Izņemot b) un d) apakšpunkta nosacījumus, dalībnieki nesniedz oficiālu atbalstu, kas pārsniedz 85 % no eksporta līguma vērtības, ieskaitot trešo valstu piegādes, bet neieskaitot vietējās izmaksas.

| d) | Dalībnieki var piešķirt oficiālu atbalstu vietējām izmaksām ar nosacījumu, ka:






  1) | kopējais apvienotais oficiālais atbalsts, ko sniedz saskaņā ar c) un d) apakšpunktu, nepārsniedz 100 % no eksporta līguma vērtības. Tā rezultātā atbalstīto vietējo izmaksu summa nedrīkst pārsniegt pirmo iemaksu; |
| --- | --- | --- |

d)

Dalībnieki var piešķirt oficiālu atbalstu vietējām izmaksām ar nosacījumu, ka:

1)

kopējais apvienotais oficiālais atbalsts, ko sniedz saskaņā ar c) un d) apakšpunktu, nepārsniedz 100 % no eksporta līguma vērtības. Tā rezultātā atbalstīto vietējo izmaksu summa nedrīkst pārsniegt pirmo iemaksu;

| 2) | tas netiek piešķirts ar noteikumiem, kas ir labvēlīgāki/mazāk ierobežojoši nekā tie, kas ir spēkā attiecībā uz saistītu eksportu; |
| --- | --- |

2)

tas netiek piešķirts ar noteikumiem, kas ir labvēlīgāki/mazāk ierobežojoši nekā tie, kas ir spēkā attiecībā uz saistītu eksportu;

| 3) | I kategorijas valstīm, kas definētas 11. panta a) punktā, tas aprobežojas ar tīro segumu. |
| --- | --- |

3)

I kategorijas valstīm, kas definētas 11. panta a) punktā, tas aprobežojas ar tīro segumu.

11.   Valstu iedalījums, lai noteiktu maksimālos atmaksas termiņus

| a) | I kategorijas valstis ir tās, kas ir Pasaules Bankas gradācijas sarakstā (2). Visas citas valstis ir II kategorijā. Pasaules Bankas gradācijas līmeni pārrēķina katru gadu. Valsts kategoriju var mainīt tikai tad, kad tās Pasaules Bankas kategorija ir palikusi nemainīga divus gadus pēc kārtas. |
| --- | --- |

a)

I kategorijas valstis ir tās, kas ir Pasaules Bankas gradācijas sarakstā (2). Visas citas valstis ir II kategorijā. Pasaules Bankas gradācijas līmeni pārrēķina katru gadu. Valsts kategoriju var mainīt tikai tad, kad tās Pasaules Bankas kategorija ir palikusi nemainīga divus gadus pēc kārtas.

| b) | Šādus darbības kritērijus un procedūras ņem vērā, klasificējot valstis:






  1) | iedalījumu šīs vienošanās vajadzībām nosaka nacionālais kopienākums (NKI) uz vienu iedzīvotāju, ko aprēķina Pasaules Banka, lai izveidotu Pasaules Bankas aizņēmējvalstu iedalījumu; |
| --- | --- | --- |

b)

Šādus darbības kritērijus un procedūras ņem vērā, klasificējot valstis:

1)

iedalījumu šīs vienošanās vajadzībām nosaka nacionālais kopienākums (NKI) uz vienu iedzīvotāju, ko aprēķina Pasaules Banka, lai izveidotu Pasaules Bankas aizņēmējvalstu iedalījumu;

| 2) | gadījumos, kad Pasaules Bankai nav pietiekami informācijas, lai publicētu datus par NKI uz vienu iedzīvotāju, Pasaules Banku lūdz aprēķināt, vai attiecīgās valsts NKI uz vienu iedzīvotāju ir augstāks vai zemāks par pašreizējo robežvērtību. Valsti klasificē atbilstoši šim aprēķinam, ja vien dalībnieki nelemj rīkoties savādāk; |
| --- | --- |

2)

gadījumos, kad Pasaules Bankai nav pietiekami informācijas, lai publicētu datus par NKI uz vienu iedzīvotāju, Pasaules Banku lūdz aprēķināt, vai attiecīgās valsts NKI uz vienu iedzīvotāju ir augstāks vai zemāks par pašreizējo robežvērtību. Valsti klasificē atbilstoši šim aprēķinam, ja vien dalībnieki nelemj rīkoties savādāk;

| 3) | ja valsts ir pārklasificēta saskaņā ar 11. panta a) punktu, pārklasificēšana stājas spēkā divas nedēļas pēc tam, kad sekretariāts visiem dalībniekiem darījis zināmu slēdzienu, kas sagatavots, izmantojot iepriekšminētos Pasaules Bankas datus; |
| --- | --- |

3)

ja valsts ir pārklasificēta saskaņā ar 11. panta a) punktu, pārklasificēšana stājas spēkā divas nedēļas pēc tam, kad sekretariāts visiem dalībniekiem darījis zināmu slēdzienu, kas sagatavots, izmantojot iepriekšminētos Pasaules Bankas datus;

| 4) | gadījumos, kad Pasaules Banka pārskata skaitliskos datus, šādas pārskatīšanas neņem vērā attiecībā uz vienošanos. Tomēr valstu klasifikāciju var izmainīt kopīgas nostājas veidā, un dalībnieki labvēlīgi izskata izmaiņas to kļūdu un tās nolaidības dēļ, kas attiecas uz skaitliskiem datiem un kas atzītas tajā pašā kalendārajā gadā, kurā sekretariāts pirmo reizi izplatīja šos skaitliskos datus. |
| --- | --- |

4)

gadījumos, kad Pasaules Banka pārskata skaitliskos datus, šādas pārskatīšanas neņem vērā attiecībā uz vienošanos. Tomēr valstu klasifikāciju var izmainīt kopīgas nostājas veidā, un dalībnieki labvēlīgi izskata izmaiņas to kļūdu un tās nolaidības dēļ, kas attiecas uz skaitliskiem datiem un kas atzītas tajā pašā kalendārajā gadā, kurā sekretariāts pirmo reizi izplatīja šos skaitliskos datus.

12.   Maksimālie atmaksas termiņi

Neierobežojot 13. panta darbību, maksimālais atmaksas termiņš atšķiras atkarībā no galamērķa valsts iedalījuma, ko nosaka saskaņā ar 11. panta kritērijiem.

| a) | Valstīm, kas pieder pie I kategorijas, maksimālais atmaksas termiņš ir pieci gadi ar iespēju vienoties par astoņiem ar pusi gadiem, ja ir ievērotas 45. pantā norādītās iepriekšējās informēšanas procedūras. |
| --- | --- |

a)

Valstīm, kas pieder pie I kategorijas, maksimālais atmaksas termiņš ir pieci gadi ar iespēju vienoties par astoņiem ar pusi gadiem, ja ir ievērotas 45. pantā norādītās iepriekšējās informēšanas procedūras.

| b) | Valstīm, kas pieder pie II kategorijas, maksimālais atmaksas termiņš ir desmit gadi. |
| --- | --- |

b)

Valstīm, kas pieder pie II kategorijas, maksimālais atmaksas termiņš ir desmit gadi.

| c) | Gadījumā, ja ir līgums, kur paredzēta vairāk nekā viena galamērķa valsts, dalībniekiem atbilstoši 55. līdz 60. panta procedūrām jācenšas izveidot kopīgu nostāju, lai panāktu vienošanos par attiecīgiem noteikumiem. |
| --- | --- |

c)

Gadījumā, ja ir līgums, kur paredzēta vairāk nekā viena galamērķa valsts, dalībniekiem atbilstoši 55. līdz 60. panta procedūrām jācenšas izveidot kopīgu nostāju, lai panāktu vienošanos par attiecīgiem noteikumiem.

13.   Atmaksas noteikumi spēkstacijām, kas nav kodolspēkstacijas

| a) | Spēkstacijai, kas nav kodolspēkstacija, maksimālais atmaksas termiņš ir 12 gadi. Ja dalībnieks plāno atbalstīt atmaksas termiņu, kas ir ilgāks par 12. pantā noteikto, dalībnieks izdara iepriekšēju paziņošanu saskaņā ar 45. panta procedūru. |
| --- | --- |

a)

Spēkstacijai, kas nav kodolspēkstacija, maksimālais atmaksas termiņš ir 12 gadi. Ja dalībnieks plāno atbalstīt atmaksas termiņu, kas ir ilgāks par 12. pantā noteikto, dalībnieks izdara iepriekšēju paziņošanu saskaņā ar 45. panta procedūru.

| b) | Spēkstacija, kas nav kodolspēkstacija, ir pabeigtas spēkstacijas vai to daļas, kas darbojas bez kodolenerģijas; tās iekļauj visas detaļas, iekārtas, materiālus un pakalpojumus (tajā skaitā darbinieku apmācību), kas vajadzīgi tieši tādu spēkstaciju būvniecībai un ekspluatācijas uzsākšanai, kuras nav kodolspēkstacijas. Tas neattiecas uz izmaksām, par kurām parasti ir atbildīgs pircējs, piemēram, izdevumi, kas attiecas uz zemes apbūvi, ceļiem, ciemu būvniecību, elektrolīnijām un ūdens piegādi, kā arī izmaksām, kas izriet no oficiālām apstiprinājuma procedūrām (piemēram, novietojuma atļaujām, būvniecības atļaujām, degvielas iepildes atļaujām) pircēja valstī, izņemot:






  1) | gadījumos, kad kontrolcentra pircējs ir tas pats, kas spēkstacijas pircējs, maksimālais atmaksas termiņš oriģinālajam kontrolcentram ir tāds pats kā spēkstacijai, kas nav kodolspēkstacija (t. i., 12 gadi); un |
| --- | --- | --- |

b)

Spēkstacija, kas nav kodolspēkstacija, ir pabeigtas spēkstacijas vai to daļas, kas darbojas bez kodolenerģijas; tās iekļauj visas detaļas, iekārtas, materiālus un pakalpojumus (tajā skaitā darbinieku apmācību), kas vajadzīgi tieši tādu spēkstaciju būvniecībai un ekspluatācijas uzsākšanai, kuras nav kodolspēkstacijas. Tas neattiecas uz izmaksām, par kurām parasti ir atbildīgs pircējs, piemēram, izdevumi, kas attiecas uz zemes apbūvi, ceļiem, ciemu būvniecību, elektrolīnijām un ūdens piegādi, kā arī izmaksām, kas izriet no oficiālām apstiprinājuma procedūrām (piemēram, novietojuma atļaujām, būvniecības atļaujām, degvielas iepildes atļaujām) pircēja valstī, izņemot:

1)

gadījumos, kad kontrolcentra pircējs ir tas pats, kas spēkstacijas pircējs, maksimālais atmaksas termiņš oriģinālajam kontrolcentram ir tāds pats kā spēkstacijai, kas nav kodolspēkstacija (t. i., 12 gadi); un

| 2) | maksimālais atmaksas termiņš apakšstacijām, transformatoriem un sadales līnijām ar minimālo sprieguma slieksni 100 kv ir tāds pats kā spēkstacijai, kas nav kodolspēkstacija. |
| --- | --- |

2)

maksimālais atmaksas termiņš apakšstacijām, transformatoriem un sadales līnijām ar minimālo sprieguma slieksni 100 kv ir tāds pats kā spēkstacijai, kas nav kodolspēkstacija.

14.   Pamatsummas atmaksa un procentu atmaksa

| a) | Eksporta kredīta pamatsummu atmaksā ar vienādām un regulārām iemaksām. |
| --- | --- |

a)

Eksporta kredīta pamatsummu atmaksā ar vienādām un regulārām iemaksām.

| b) | Eksporta kredīta pamatsummu un procentus parasti atmaksā ar vienādām un regulārām iemaksām ne retāk kā reizi sešos mēnešos, pirmais maksājums jāveic ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma. |
| --- | --- |

b)

Eksporta kredīta pamatsummu un procentus parasti atmaksā ar vienādām un regulārām iemaksām ne retāk kā reizi sešos mēnešos, pirmais maksājums jāveic ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma.

| c) | Gadījumos, kad eksporta kredīts piešķirts attiecībā uz nomu, a) apakšpunktā aprakstīto vienādo pamatsummas maksājumu vietā var piemērot vienādus pamatsummas un procentu kombinētos maksājumus. |
| --- | --- |

c)

Gadījumos, kad eksporta kredīts piešķirts attiecībā uz nomu, a) apakšpunktā aprakstīto vienādo pamatsummas maksājumu vietā var piemērot vienādus pamatsummas un procentu kombinētos maksājumus.

| d) | Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos eksporta kredītus drīkst piešķirt ar noteikumiem, kas atšķiras no a) līdz c) apakšpunktā paredzētajiem noteikumiem. Šāda atbalsta piešķiršanu izskaidro ar neatbilstībām starp kredīta ņēmējam pieejamā finansējuma laiku un parāda apkalpošanas profilu, kas paredz atmaksas grafiku ar vienlīdzīgiem maksājumiem reizi pusgadā, un tam jāatbilst šādiem kritērijiem:






  1) | neviens pamatsummas maksājums vai maksājumu virkne sešu mēnešu periodā nedrīkst pārsniegt 25 % no kredīta pamatsummas; |
| --- | --- | --- |

d)

Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos eksporta kredītus drīkst piešķirt ar noteikumiem, kas atšķiras no a) līdz c) apakšpunktā paredzētajiem noteikumiem. Šāda atbalsta piešķiršanu izskaidro ar neatbilstībām starp kredīta ņēmējam pieejamā finansējuma laiku un parāda apkalpošanas profilu, kas paredz atmaksas grafiku ar vienlīdzīgiem maksājumiem reizi pusgadā, un tam jāatbilst šādiem kritērijiem:

1)

neviens pamatsummas maksājums vai maksājumu virkne sešu mēnešu periodā nedrīkst pārsniegt 25 % no kredīta pamatsummas;

| 2) | pamatsumma atmaksājama ne retāk kā reizi 12 mēnešos. Pirmais pamatsummas maksājums jāveic ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma, un 12 mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma jābūt atmaksātiem ne mazāk kā 2 % no kredīta pamatsummas; |
| --- | --- |

2)

pamatsumma atmaksājama ne retāk kā reizi 12 mēnešos. Pirmais pamatsummas maksājums jāveic ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma, un 12 mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma jābūt atmaksātiem ne mazāk kā 2 % no kredīta pamatsummas;

| 3) | procentus maksā ne retāk kā reizi 12 mēnešos un pirmo procentu maksājumu veic ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma; |
| --- | --- |

3)

procentus maksā ne retāk kā reizi 12 mēnešos un pirmo procentu maksājumu veic ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma;

| 4) | maksimālais svērtais atmaksas perioda ilgums nedrīkst pārsniegt:






  — | darījumiem, kad pircējs ir valsts (vai pircējs ar valsts garantētu atmaksu), četrus ar pusi gadus darījumiem I kategorijas valstīs un piecus gadus un trīs mēnešus II kategorijas valstīs, |
| --- | --- | --- |

4)

maksimālais svērtais atmaksas perioda ilgums nedrīkst pārsniegt:

—

darījumiem, kad pircējs ir valsts (vai pircējs ar valsts garantētu atmaksu), četrus ar pusi gadus darījumiem I kategorijas valstīs un piecus gadus un trīs mēnešus II kategorijas valstīs,

| — | darījumiem ar pircējiem, kas nepārstāv valsti (un bez valsts garantētas atmaksas), piecus gadus I kategorijas valstīs un sešus gadus II kategorijas valstīs, |
| --- | --- |

—

darījumiem ar pircējiem, kas nepārstāv valsti (un bez valsts garantētas atmaksas), piecus gadus I kategorijas valstīs un sešus gadus II kategorijas valstīs,

| — | neierobežojot divu iepriekšējo ievilkumu noteikumus, darījumiem, kas ietver atbalstu spēkstacijām, kas nav kodolspēkstacijas saskaņā ar 13. pantu, sešus gadus un trīs mēnešus; |
| --- | --- |

—

neierobežojot divu iepriekšējo ievilkumu noteikumus, darījumiem, kas ietver atbalstu spēkstacijām, kas nav kodolspēkstacijas saskaņā ar 13. pantu, sešus gadus un trīs mēnešus;

| 5) | dalībnieks izdara iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 45. pantu, kas paskaidro iemeslu, kāpēc nav piešķirts atbalsts saskaņā ar a) līdz c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

5)

dalībnieks izdara iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 45. pantu, kas paskaidro iemeslu, kāpēc nav piešķirts atbalsts saskaņā ar a) līdz c) apakšpunktu.

| e) | Maksājamos procentus pēc kreditēšanas termiņa sākuma nekapitalizē. |
| --- | --- |

e)

Maksājamos procentus pēc kreditēšanas termiņa sākuma nekapitalizē.

15.   Procentu likmes, prēmiju likmes un citas nodevas

| a) | Procentos neietver:






  1) | jebkādu prēmijas veida maksājumu vai citu maksu, lai apdrošinātu vai garantētu piegādātāja kredītus vai finanšu kredītus; |
| --- | --- | --- |

a)

Procentos neietver:

1)

jebkādu prēmijas veida maksājumu vai citu maksu, lai apdrošinātu vai garantētu piegādātāja kredītus vai finanšu kredītus;

| 2) | jebkuru citu maksājumu bankas nodevas veidā vai komisijas maksas, kas saistītas ar eksporta kredītu un kas nav gada vai pusgada bankas nodevas, kuras jāmaksā visu atmaksas periodu; un |
| --- | --- |

2)

jebkuru citu maksājumu bankas nodevas veidā vai komisijas maksas, kas saistītas ar eksporta kredītu un kas nav gada vai pusgada bankas nodevas, kuras jāmaksā visu atmaksas periodu; un

| 3) | ieturamos nodokļus, ko uzliek importētāja valsts. |
| --- | --- |

3)

ieturamos nodokļus, ko uzliek importētāja valsts.

| b) | Ja tiek sniegts oficiāls atbalsts, izmantojot tiešus kredītus/finansēšanu vai refinansēšanu, prēmiju var pievienot procentu likmes nominālvērtībai vai prēmija var būt atsevišķa maksa; abas daļas dalībniekiem jānosaka atsevišķi. |
| --- | --- |

b)

Ja tiek sniegts oficiāls atbalsts, izmantojot tiešus kredītus/finansēšanu vai refinansēšanu, prēmiju var pievienot procentu likmes nominālvērtībai vai prēmija var būt atsevišķa maksa; abas daļas dalībniekiem jānosaka atsevišķi.

16.   Eksporta kredītu spēkā esības laiks

Finanšu noteikumus atsevišķam eksporta kredītam vai kredītlīnijai, kuru spēkā esības laiks atšķiras no derīguma termiņa tirgus procentu bāzes likmēm (CIRR), ko nosaka 21. pants, pirms galīgo saistību uzņemšanās nenosaka laikposmam, kas ilgāks par sešiem mēnešiem.

17.   Rīcība, lai novērstu vai mazinātu zaudējumus

Vienošanās neliedz eksporta kredītu apdrošināšanas vai finansēšanas iestādēm vienoties par izdevīgākiem noteikumiem, nekā paredzēti šajā vienošanās, ja šāda rīcība tiek veikta pēc līguma piešķiršanas (ja eksporta kredītnolīgums un papildu dokumenti ir jau stājušies spēkā) un ja nodoms ir vienīgi novērst vai mazināt zaudējumus no notikumiem, kas varētu izraisīt nemaksāšanu vai prasījumus.

18.   Saskaņošana

Ņemot vērā dalībnieka starptautiskās saistības un saskaņā ar vienošanās mērķi, dalībnieks var saskaņā ar 42. pantā noteikto procedūru saskaņot dalībnieka vai nepievienojušās valsts piedāvātos finanšu noteikumus. Finanšu noteikumi, kas piešķirti saskaņā ar šo pantu, tiek uzskatīti par atbilstīgiem I un II nodaļas un vajadzības gadījumā I, II, III, IV un X pielikuma noteikumiem.

19.   Oficiālā finansēšanas atbalsta minimālās nemainīgās procentu likmes

| a) | Dalībvalstis, kas sniedz oficiālu finansēšanas atbalstu nemainīgas likmes aizdevumiem, piemēro attiecīgās tirgus procentu bāzes likmes (CIRR) kā minimālās likmes. CIRR ir procentu likmes, kas noteiktas atbilstoši šādiem principiem:






  1) | CIRR būtu jāatspoguļo galīgās tirgus aizdevumu procentu likmes attiecīgās valūtas vietējā tirgū; |
| --- | --- | --- |

a)

Dalībvalstis, kas sniedz oficiālu finansēšanas atbalstu nemainīgas likmes aizdevumiem, piemēro attiecīgās tirgus procentu bāzes likmes (CIRR) kā minimālās likmes. CIRR ir procentu likmes, kas noteiktas atbilstoši šādiem principiem:

1)

CIRR būtu jāatspoguļo galīgās tirgus aizdevumu procentu likmes attiecīgās valūtas vietējā tirgū;

| 2) | CIRR būtu cieši jāatbilst likmei pirmās klases vietējiem aizņēmējiem; |
| --- | --- |

2)

CIRR būtu cieši jāatbilst likmei pirmās klases vietējiem aizņēmējiem;

| 3) | CIRR būtu jābalstās uz finansējuma izmaksu finansējumam ar nemainīgu procentu likmi; |
| --- | --- |

3)

CIRR būtu jābalstās uz finansējuma izmaksu finansējumam ar nemainīgu procentu likmi;

| 4) | CIRR nedrīkstētu deformēt vietējās konkurences nosacījumus; un |
| --- | --- |

4)

CIRR nedrīkstētu deformēt vietējās konkurences nosacījumus; un

| 5) | CIRR vajadzētu būt tuvām likmei, kas pieejama pirmās klases ārzemju aizņēmējiem. |
| --- | --- |

5)

CIRR vajadzētu būt tuvām likmei, kas pieejama pirmās klases ārzemju aizņēmējiem.

| b) | Oficiālais finansēšanas atbalsts nedrīkst atcelt vai kompensēt – daļēji vai pilnībā – attiecīgo kredītriska prēmiju, kas maksājuma par neatmaksas risku atbilstīgi 23. panta noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

Oficiālais finansēšanas atbalsts nedrīkst atcelt vai kompensēt – daļēji vai pilnībā – attiecīgo kredītriska prēmiju, kas maksājuma par neatmaksas risku atbilstīgi 23. panta noteikumiem.

20.   CIRR noteikšana

| a) | Katrs dalībnieks, kas vēlas noteikt CIRR, savai valsts valūtai izvēlas vienu no divām šādām pamatlikmju sistēmām:






  1) | trīs gadu valsts obligāciju ienākumi ar atmaksas termiņiem līdz pieciem gadiem ieskaitot; piecu gadu valsts obligāciju ienākumi piecu gadu laikā un līdz astoņiem ar pusi gadiem ieskaitot; un septiņu gadu valsts obligāciju ienākumi astoņu ar pusi gadu laikā; vai |
| --- | --- | --- |

a)

Katrs dalībnieks, kas vēlas noteikt CIRR, savai valsts valūtai izvēlas vienu no divām šādām pamatlikmju sistēmām:

1)

trīs gadu valsts obligāciju ienākumi ar atmaksas termiņiem līdz pieciem gadiem ieskaitot; piecu gadu valsts obligāciju ienākumi piecu gadu laikā un līdz astoņiem ar pusi gadiem ieskaitot; un septiņu gadu valsts obligāciju ienākumi astoņu ar pusi gadu laikā; vai

| 2) | piecu gadu valsts obligāciju ienākumi attiecībā uz visiem maksājumu termiņiem. |
| --- | --- |

2)

piecu gadu valsts obligāciju ienākumi attiecībā uz visiem maksājumu termiņiem.

Par atkāpēm no pamatlikmju sistēmas vienojas dalībnieki.

| b) | CIRR nosaka kā fiksētu 100 bāzes punktu rezervi virs tai attiecīgās pamatlikmes, ja vien dalībnieki nav vienojušies citādi. |
| --- | --- |

b)

CIRR nosaka kā fiksētu 100 bāzes punktu rezervi virs tai attiecīgās pamatlikmes, ja vien dalībnieki nav vienojušies citādi.

| c) | Citi dalībnieki izmanto CIRR, kas noteikts šai valūtai, ja tie nolemj par finansēšanu attiecīgajā valūtā. |
| --- | --- |

c)

Citi dalībnieki izmanto CIRR, kas noteikts šai valūtai, ja tie nolemj par finansēšanu attiecīgajā valūtā.

| d) | Dalībnieks var mainīt savu pamatlikmju sistēmu sešus mēnešus pēc iepriekšējas paziņošanas un pēc apspriešanās ar dalībniekiem. |
| --- | --- |

d)

Dalībnieks var mainīt savu pamatlikmju sistēmu sešus mēnešus pēc iepriekšējas paziņošanas un pēc apspriešanās ar dalībniekiem.

| e) | Dalībnieks vai valsts, kas nav vienošanās dalībniece, drīkst lūgt noteikt CIRR tādas valsts valūtai, kas nav dalībniece. Pēc apspriešanās ar ieinteresēto valsti, kas nav dalībniece, dalībnieks vai sekretariāts šīs valsts vārdā drīkst izteikt priekšlikumu CIRR noteikšanai šajā valūtā, izmantojot kopīgās nostājas procedūras saskaņā ar 55. līdz 60. pantu. |
| --- | --- |

e)

Dalībnieks vai valsts, kas nav vienošanās dalībniece, drīkst lūgt noteikt CIRR tādas valsts valūtai, kas nav dalībniece. Pēc apspriešanās ar ieinteresēto valsti, kas nav dalībniece, dalībnieks vai sekretariāts šīs valsts vārdā drīkst izteikt priekšlikumu CIRR noteikšanai šajā valūtā, izmantojot kopīgās nostājas procedūras saskaņā ar 55. līdz 60. pantu.

21.   CIRR derīguma termiņš

Procentu likmi, kas attiecas uz darījumu, nosaka laikposmam, kas nepārsniedz 120 dienas. Ja oficiālā finansēšanas atbalsta noteikumi ir noteikti pirms līguma parakstīšanas dienas, CIRR pieskaita 20 bāzes punktu rezervi.

22.   CIRR piemērošana

| a) | Ja oficiālo finansēšanas atbalstu sniedz mainīgu likmju aizdevumiem, bankām un citām finansēšanas iestādēm nav atļauts visā aizdevuma laikā piedāvāt zemākās likmes iespēju – CIRR (sākotnējā līguma laikā) vai īstermiņa tirgus likmi visā aizdevuma periodā. |
| --- | --- |

a)

Ja oficiālo finansēšanas atbalstu sniedz mainīgu likmju aizdevumiem, bankām un citām finansēšanas iestādēm nav atļauts visā aizdevuma laikā piedāvāt zemākās likmes iespēju – CIRR (sākotnējā līguma laikā) vai īstermiņa tirgus likmi visā aizdevuma periodā.

| b) | Ja aizdevums vai kāda tā daļa tiek brīvprātīgi atmaksāta pirms termiņa, aizņēmējs valsts iestādei, kas piešķīrusi oficiālo finansēšanas atbalstu, kompensē visas izmaksas un zaudējumus, kas radušies pirmstermiņa atmaksas rezultātā, ieskaitot valsts iestāžu izmaksas par tās fiksēto likmju skaidras naudas ieplūšanas daļas aizvietošanu, ko pārtrauca pirmstermiņa atmaksa. |
| --- | --- |

b)

Ja aizdevums vai kāda tā daļa tiek brīvprātīgi atmaksāta pirms termiņa, aizņēmējs valsts iestādei, kas piešķīrusi oficiālo finansēšanas atbalstu, kompensē visas izmaksas un zaudējumus, kas radušies pirmstermiņa atmaksas rezultātā, ieskaitot valsts iestāžu izmaksas par tās fiksēto likmju skaidras naudas ieplūšanas daļas aizvietošanu, ko pārtrauca pirmstermiņa atmaksa.

23.   Kredītriska prēmija

Dalībnieki papildus procentu maksai iekasē prēmiju, lai segtu eksporta kredītu neatmaksas risku. Dalībnieku iekasētajām prēmiju likmēm jābūt balstītām uz risku, saskaņotām, un tās nedrīkst būt nepietiekamas, lai segtu ilgtermiņa darbības izdevumus un zaudējumus.

24.   Minimālās prēmiju likmes valstij un valsts kredītrisks

Dalībnieki nosaka maksu ne mazāku kā minimālās prēmijas likmi (MPR) attiecībā uz valsts kredītņēmēja risku un valsts kredītrisku neatkarīgi no tā, vai pircējs/aizņēmējs ir privāta vai valsts iestāde.

| a) | Piemērojamā MPR tiek noteikta saskaņā ar šādiem faktoriem:






  — | piemērojamo valsts riska klasifikāciju, ko nosaka 25. pants, |
| --- | --- | --- |

a)

Piemērojamā MPR tiek noteikta saskaņā ar šādiem faktoriem:

—

piemērojamo valsts riska klasifikāciju, ko nosaka 25. pants,

| — | to, vai valsts eksporta kredītu segums ir stingri ierobežots saistībā ar valsts risku, kā to nosaka 25. panta a) punkts, |
| --- | --- |

—

to, vai valsts eksporta kredītu segums ir stingri ierobežots saistībā ar valsts risku, kā to nosaka 25. panta a) punkts,

| — | riska laiku (t. i., riska horizontu jeb HOR), |
| --- | --- |

—

riska laiku (t. i., riska horizontu jeb HOR),

| — | seguma procentuālo apjomu un nodrošinātā oficiālā eksporta kredīta produkta kvalitāti, kā to nosaka 27. pants, un |
| --- | --- |

—

seguma procentuālo apjomu un nodrošinātā oficiālā eksporta kredīta produkta kvalitāti, kā to nosaka 27. pants, un

| — | jebkādu piemēroto valsts riska mazināšanas/izslēgšanas tehniku, kā to nosaka 28. pants. |
| --- | --- |

—

jebkādu piemēroto valsts riska mazināšanas/izslēgšanas tehniku, kā to nosaka 28. pants.

| b) | MPR izteiktas procentuāli no kredīta pamatsummas tā, it kā prēmijas tiktu iekasētas pilnā apjomā datumā, kad noticis pirmais kredīta samazinājums. MPR aprēķināšanā izmantotās matemātiskās formulas skaidrojums ir sniegts VI pielikumā. |
| --- | --- |

b)

MPR izteiktas procentuāli no kredīta pamatsummas tā, it kā prēmijas tiktu iekasētas pilnā apjomā datumā, kad noticis pirmais kredīta samazinājums. MPR aprēķināšanā izmantotās matemātiskās formulas skaidrojums ir sniegts VI pielikumā.

| c) | Saskaņā ar 25. pantu valstīm, kas klasificētas 0. kategorijā, nav noteikta MPR, taču dalībnieki nedrīkst piemērot prēmiju likmes, kas ir zemākas par pieejamām privātā tirgus cenām. |
| --- | --- |

c)

Saskaņā ar 25. pantu valstīm, kas klasificētas 0. kategorijā, nav noteikta MPR, taču dalībnieki nedrīkst piemērot prēmiju likmes, kas ir zemākas par pieejamām privātā tirgus cenām.

| d) | “Augstākā riska” valstīm, kas pieder pie 7. kategorijas, principā aprēķina prēmiju likmes, kas ir augstākās par šai kategorijai noteiktajām MPR; šīs prēmiju likmes nosaka dalībvalsts, kas sniedz oficiālo atbalstu. |
| --- | --- |

d)

“Augstākā riska” valstīm, kas pieder pie 7. kategorijas, principā aprēķina prēmiju likmes, kas ir augstākās par šai kategorijai noteiktajām MPR; šīs prēmiju likmes nosaka dalībvalsts, kas sniedz oficiālo atbalstu.

| e) | Aprēķinot darījuma MPR, piemērojamā valsts riska klasifikācija ir pircēja valsts klasifikācija, izņemot gadījumus, kad:






  — | iestāde, kas ir kredītspējīga attiecībā uz garantētā kredīta apjomu, iesniedz nodrošinājumu neatsaucamas, beznosacījumu, pieprasījuma, juridiski spēkā esošas un īstenojamas garantijas formā par visu parāda atmaksas saistību visam kredīta termiņam trešā valstī, un šajā gadījumā piemērojamā valsts riska klasifikācija var būt atbilstoša garantētāja atrašanās valsts riska klasifikācijai, vai |
| --- | --- | --- |

e)

Aprēķinot darījuma MPR, piemērojamā valsts riska klasifikācija ir pircēja valsts klasifikācija, izņemot gadījumus, kad:

—

iestāde, kas ir kredītspējīga attiecībā uz garantētā kredīta apjomu, iesniedz nodrošinājumu neatsaucamas, beznosacījumu, pieprasījuma, juridiski spēkā esošas un īstenojamas garantijas formā par visu parāda atmaksas saistību visam kredīta termiņam trešā valstī, un šajā gadījumā piemērojamā valsts riska klasifikācija var būt atbilstoša garantētāja atrašanās valsts riska klasifikācijai, vai

| — | daudzpusēja vai reģionāla iestāde, kā to nosaka 26. pants, darījumā darbojas vai nu kā aizņēmējs, vai garantētājs, un šai gadījumā piemērojamā valsts riska klasifikācija var būt atbilstoša konkrētās daudzpusējās vai reģionālās institūcijas atrašanās valsts riska klasifikācijai. |
| --- | --- |

—

daudzpusēja vai reģionāla iestāde, kā to nosaka 26. pants, darījumā darbojas vai nu kā aizņēmējs, vai garantētājs, un šai gadījumā piemērojamā valsts riska klasifikācija var būt atbilstoša konkrētās daudzpusējās vai reģionālās institūcijas atrašanās valsts riska klasifikācijai.

| f) | Kritēriji un nosacījumi, kas attiecas uz valsts riska klasifikācijas piemērošanu saskaņā ar 24. panta e) punkta pirmo un otro ievilkumu, ir noteikti VII pielikumā. |
| --- | --- |

f)

Kritēriji un nosacījumi, kas attiecas uz valsts riska klasifikācijas piemērošanu saskaņā ar 24. panta e) punkta pirmo un otro ievilkumu, ir noteikti VII pielikumā.

| g) | Ja oficiālais atbalsts ir stingri saistīts ar valsts risku, kā nosaka 25. panta a) punkts, t. i., pircēja/aizņēmēja riska segums ir pilnīgi izslēgts, MPR ir samazināta par 10 %; tas ir atspoguļots matemātiskā formulā, kas tiek izmantota MPR aprēķināšanā VI pielikumā. |
| --- | --- |

g)

Ja oficiālais atbalsts ir stingri saistīts ar valsts risku, kā nosaka 25. panta a) punkts, t. i., pircēja/aizņēmēja riska segums ir pilnīgi izslēgts, MPR ir samazināta par 10 %; tas ir atspoguļots matemātiskā formulā, kas tiek izmantota MPR aprēķināšanā VI pielikumā.

| h) | Riska horizonta (HOR) metode, kas izmantota MPR aprēķināšanā, atbilst pusei no izmaksu perioda, pieskaitot visu atmaksas periodu, un atbilst regulāra eksporta kredīta atmaksas profilam, t. i., atmaksa vienādās pusgada pamatsummas plus uzkrāto procentu iemaksās, sākot sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma. Eksporta kredītiem ar nestandarta atmaksas profiliem ekvivalentais atmaksas periods (izteikts vienādos pusgada maksājumos) tiek aprēķināts, izmantojot šādu formulu: ekvivalents atmaksas periods = (vidējais svērtais atmaksas perioda ilgums – 0,25) / 0,5. |
| --- | --- |

h)

Riska horizonta (HOR) metode, kas izmantota MPR aprēķināšanā, atbilst pusei no izmaksu perioda, pieskaitot visu atmaksas periodu, un atbilst regulāra eksporta kredīta atmaksas profilam, t. i., atmaksa vienādās pusgada pamatsummas plus uzkrāto procentu iemaksās, sākot sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma. Eksporta kredītiem ar nestandarta atmaksas profiliem ekvivalentais atmaksas periods (izteikts vienādos pusgada maksājumos) tiek aprēķināts, izmantojot šādu formulu: ekvivalents atmaksas periods = (vidējais svērtais atmaksas perioda ilgums – 0,25) / 0,5.

| i) | Dalībnieks, kas piemēro MPR e) apakšpunkta pirmajā ievilkumā minētajā gadījumā, kā rezultātā prēmijas likme ir zemāka nekā MPR, kas piemērojama pircēja valstij, izdara iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 44. panta a) punktu. Dalībnieks, kas piemēro MPR gadījumā, kas minēts 24. panta e) punkta otrajā ievilkumā vai 24. panta g) punktā, izdara iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 45. panta a) punktu. |
| --- | --- |

i)

Dalībnieks, kas piemēro MPR e) apakšpunkta pirmajā ievilkumā minētajā gadījumā, kā rezultātā prēmijas likme ir zemāka nekā MPR, kas piemērojama pircēja valstij, izdara iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 44. panta a) punktu. Dalībnieks, kas piemēro MPR gadījumā, kas minēts 24. panta e) punkta otrajā ievilkumā vai 24. panta g) punktā, izdara iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 45. panta a) punktu.

25.   Valsts riska klasifikācija

Valsts kredītrisks ir novērtējums attiecībā uz to, vai valsts apmaksās savus ārējos parādus (t. i., valsts kredītrisks).

| a) | Pieci valsts kredītriska elementi ir:






  — | tāds vispārējs moratorijs attiecībā uz atmaksām, ko noteikusi pircēja/aizņēmēja/garantētāja valdība vai tās valsts aģentūra, ar kuras starpniecību tiek īstenota atmaksa, |
| --- | --- | --- |

a)

Pieci valsts kredītriska elementi ir:

—

tāds vispārējs moratorijs attiecībā uz atmaksām, ko noteikusi pircēja/aizņēmēja/garantētāja valdība vai tās valsts aģentūra, ar kuras starpniecību tiek īstenota atmaksa,

| — | politiski notikumi un/vai saimnieciskas grūtības, kas rodas ārpus dalībnieka paziņotāja valsts, vai tiesību akti vai administratīvi pasākumi, kas pieņemti ārpus tā dalībnieka paziņotāja valsts, kurš neļauj vai atliek to līdzekļu pārsūtīšanu, kas nomaksāti saistībā ar kredītu, |
| --- | --- |

—

politiski notikumi un/vai saimnieciskas grūtības, kas rodas ārpus dalībnieka paziņotāja valsts, vai tiesību akti vai administratīvi pasākumi, kas pieņemti ārpus tā dalībnieka paziņotāja valsts, kurš neļauj vai atliek to līdzekļu pārsūtīšanu, kas nomaksāti saistībā ar kredītu,

| — | pircēja/aizņēmēja valstī pieņemtas tiesību normas, kas nosaka, ka vietējā valūtā veiktā atmaksa ir likumīga samaksa par parādu, neraugoties uz to, ka valūtu maiņas kursu svārstību rezultātā līdzekļu pārsūtīšanas dienā šāda atmaksa, konvertējot kredīta valūtā, vairs nenosedz parāda summu, |
| --- | --- |

—

pircēja/aizņēmēja valstī pieņemtas tiesību normas, kas nosaka, ka vietējā valūtā veiktā atmaksa ir likumīga samaksa par parādu, neraugoties uz to, ka valūtu maiņas kursu svārstību rezultātā līdzekļu pārsūtīšanas dienā šāda atmaksa, konvertējot kredīta valūtā, vairs nenosedz parāda summu,

| — | jebkurš cits ārvalsts valdības pasākums vai lēmums, kas neļauj atmaksu saistībā ar kredītu, un |
| --- | --- |

—

jebkurš cits ārvalsts valdības pasākums vai lēmums, kas neļauj atmaksu saistībā ar kredītu, un

| — | force majeure gadījumi, kas rodas ārpus dalībnieka paziņotāja valsts, t. i., karš (ieskaitot pilsoņu karu), ekspropriācija, revolūcija, sacelšanās, pilsoņu nemieri, cikloni, plūdi, zemestrīces, izvirdumi, paisuma viļņi un kodolnegadījumi. |
| --- | --- |

—

force majeure gadījumi, kas rodas ārpus dalībnieka paziņotāja valsts, t. i., karš (ieskaitot pilsoņu karu), ekspropriācija, revolūcija, sacelšanās, pilsoņu nemieri, cikloni, plūdi, zemestrīces, izvirdumi, paisuma viļņi un kodolnegadījumi.

| b) | Valstis tiek klasificētas kādā no astoņām valsts riska kategorijām (0.–7.). MPR ir noteiktas no 1. līdz 7. kategorijai, bet 0. kategorijai tās nenosaka, jo šai kategorijai valsts riska līmenis tiek uzskatīts par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

b)

Valstis tiek klasificētas kādā no astoņām valsts riska kategorijām (0.–7.). MPR ir noteiktas no 1. līdz 7. kategorijai, bet 0. kategorijai tās nenosaka, jo šai kategorijai valsts riska līmenis tiek uzskatīts par nenozīmīgu.

| c) | ESAO valstis ar augstu ienākumu līmeni, ko katru gadu, pamatojoties uz NKI uz vienu iedzīvotāju, nosaka Pasaules Banka, klasificē 0. kategorijā.






  — | Lai noteiktu MPR, jebkura ESAO valsts, kas pieder pie 0. kategorijas, pateicoties augstam ienākumu līmenim, paliek klasificēta 0. kategorijā, līdz tā noslīd zem augsta ienākumu līmeņa NKI sliekšņa divus gadus pēc kārtas, un šajā laikā valsts klasifikācija jāpārskata saskaņā ar 25. panta d) līdz f) punktu. |
| --- | --- | --- |

c)

ESAO valstis ar augstu ienākumu līmeni, ko katru gadu, pamatojoties uz NKI uz vienu iedzīvotāju, nosaka Pasaules Banka, klasificē 0. kategorijā.

—

Lai noteiktu MPR, jebkura ESAO valsts, kas pieder pie 0. kategorijas, pateicoties augstam ienākumu līmenim, paliek klasificēta 0. kategorijā, līdz tā noslīd zem augsta ienākumu līmeņa NKI sliekšņa divus gadus pēc kārtas, un šajā laikā valsts klasifikācija jāpārskata saskaņā ar 25. panta d) līdz f) punktu.

| — | Jebkuru ESAO valsti, kas divus gadus pēc kārtas pārsniedz augsta ienākumu līmeņa slieksni, pēc definīcijas klasificē 0. kategorijā. Klasifikācija stājas spēkā tūlīt pēc tam, kad sekretariāts paziņojis par valsts statusu, ko noteikusi Pasaules Banka. |
| --- | --- |

—

Jebkuru ESAO valsti, kas divus gadus pēc kārtas pārsniedz augsta ienākumu līmeņa slieksni, pēc definīcijas klasificē 0. kategorijā. Klasifikācija stājas spēkā tūlīt pēc tam, kad sekretariāts paziņojis par valsts statusu, ko noteikusi Pasaules Banka.

| — | Citas valstis, kuru riska līmeni uzskata par līdzīgu, arī drīkst klasificēt 0. kategorijā. |
| --- | --- |

—

Citas valstis, kuru riska līmeni uzskata par līdzīgu, arī drīkst klasificēt 0. kategorijā.

| d) | Visas valstis, kas nav ESAO valstis ar augstu ienākumu līmeni (3), tiek klasificētas ar valsts riska klasifikācijas metodikas palīdzību, kas ietver:






  — | valsts riska novērtējuma modeli (turpmāk tekstā “modelis”), kas paredz valsts kredītriska kvantitatīvu novērtējumu, ko attiecībā uz katru valsti balsta uz trijām riska rādītāju grupām: dalībnieku pieredzi attiecībā uz maksāšanu, finanšu stāvokli un ekonomikas stāvokli. Modeļa metodika ietver dažādus pasākumus, tostarp trīs riska rādītāju grupu novērtēšanu, kā arī riska rādītāju grupu kombinēšanu un elastīgu vērtēšanu, |
| --- | --- | --- |

d)

Visas valstis, kas nav ESAO valstis ar augstu ienākumu līmeni (3), tiek klasificētas ar valsts riska klasifikācijas metodikas palīdzību, kas ietver:

—

valsts riska novērtējuma modeli (turpmāk tekstā “modelis”), kas paredz valsts kredītriska kvantitatīvu novērtējumu, ko attiecībā uz katru valsti balsta uz trijām riska rādītāju grupām: dalībnieku pieredzi attiecībā uz maksāšanu, finanšu stāvokli un ekonomikas stāvokli. Modeļa metodika ietver dažādus pasākumus, tostarp trīs riska rādītāju grupu novērtēšanu, kā arī riska rādītāju grupu kombinēšanu un elastīgu vērtēšanu,

| — | modeļa rezultātu kvalitatīvu izvērtējumu attiecībā uz katru valsti, lai ietvertu politisko risku un/vai citus riska faktorus, kas daļēji vai vispār nav ņemti vērā modelī. Vajadzības gadījumā modeļa kvantitatīvajā vērtējumā var būt jāveic korekcijas, lai atspoguļotu galīgo valsts kredītriska novērtējumu. |
| --- | --- |

—

modeļa rezultātu kvalitatīvu izvērtējumu attiecībā uz katru valsti, lai ietvertu politisko risku un/vai citus riska faktorus, kas daļēji vai vispār nav ņemti vērā modelī. Vajadzības gadījumā modeļa kvantitatīvajā vērtējumā var būt jāveic korekcijas, lai atspoguļotu galīgo valsts kredītriska novērtējumu.

| e) | Valstu riska klasifikāciju nepārtraukti uzrauga un pārskata vismaz reizi gadā, un izmaiņas, kas izriet no valsts riska klasifikācijas metodikas, nekavējoties jāpaziņo sekretariātam. Kad valsts tiek pārkvalificēta zemākā vai augstākā valsts riska kategorijā, dalībnieki ne vēlāk kā piecas darbdienas pēc tam, kad sekretariāts paziņojis par pārklasifikāciju, uzliek prēmiju likmes, kuras vienādas ar vai augstākas nekā MPR, kas atbilst jaunajai valsts riska kategorijai. |
| --- | --- |

e)

Valstu riska klasifikāciju nepārtraukti uzrauga un pārskata vismaz reizi gadā, un izmaiņas, kas izriet no valsts riska klasifikācijas metodikas, nekavējoties jāpaziņo sekretariātam. Kad valsts tiek pārkvalificēta zemākā vai augstākā valsts riska kategorijā, dalībnieki ne vēlāk kā piecas darbdienas pēc tam, kad sekretariāts paziņojis par pārklasifikāciju, uzliek prēmiju likmes, kuras vienādas ar vai augstākas nekā MPR, kas atbilst jaunajai valsts riska kategorijai.

| f) | Piemērojamo valstu riska klasifikāciju publisko sekretariāts. |
| --- | --- |

f)

Piemērojamo valstu riska klasifikāciju publisko sekretariāts.

26.   Daudzpusēju un reģionālu iestāžu klasifikācija

Daudzpusējās un reģionālās iestādes pienācīgi klasificē un uzrauga; sekretariāts publisko piemērojamo klasifikāciju.

27.   Oficiālā eksporta kredītu seguma procentuālā daļa un kvalitāte

MPR tiek diferencētas, lai ņemtu vērā eksporta kredītu produktu atšķirīgo kvalitāti un dalībnieku nodrošināto seguma procentuālo daļu, kā to nosaka VI pielikums. Diferencēšana ir balstīta uz eksportētāja izredzēm (t. i., lai neitralizētu konkurējošo ietekmi, kas saistīta ar eksportētājam/finanšu institūcijai iesniegto produktu atšķirīgo kvalitāti).

| a) | Eksporta kredīta produkta kvalitāte ir funkcija, kas saistīta ar to, vai produkts ir apdrošināšana, garantija vai tiešs kredīts/finansējums, un apdrošināšanas produktiem – procentu seguma esība prasību gaidīšanas periodā (t. i., periodā starp pienācīgo pircēja/aizņēmēja maksājuma izdarīšanas datumu un datumu, kad apdrošinātājam ir jāatlīdzina eksportētājam/finanšu institūcijai) tiek nodrošināta bez papildu maksas. |
| --- | --- |

a)

Eksporta kredīta produkta kvalitāte ir funkcija, kas saistīta ar to, vai produkts ir apdrošināšana, garantija vai tiešs kredīts/finansējums, un apdrošināšanas produktiem – procentu seguma esība prasību gaidīšanas periodā (t. i., periodā starp pienācīgo pircēja/aizņēmēja maksājuma izdarīšanas datumu un datumu, kad apdrošinātājam ir jāatlīdzina eksportētājam/finanšu institūcijai) tiek nodrošināta bez papildu maksas.

| b) | Visus dalībnieku piedāvātos eksporta kredītu produktus klasificē kādā no trim produktu kategorijām, kas ir:






  — | standartam neatbilstošs produkts, t. i., apdrošināšana bez procentu seguma pieprasījumu nogaidīšanas perioda laikā un apdrošināšana ar procentu segumu pieprasījumu nogaidīšanas perioda laikā ar attiecīgu prēmijas papildu atskaitījumu, |
| --- | --- | --- |

b)

Visus dalībnieku piedāvātos eksporta kredītu produktus klasificē kādā no trim produktu kategorijām, kas ir:

—

standartam neatbilstošs produkts, t. i., apdrošināšana bez procentu seguma pieprasījumu nogaidīšanas perioda laikā un apdrošināšana ar procentu segumu pieprasījumu nogaidīšanas perioda laikā ar attiecīgu prēmijas papildu atskaitījumu,

| — | standarta produkts, t. i., apdrošināšana ar procentu segumu pieprasījumu nogaidīšanas perioda laikā bez attiecīga prēmijas papildu atskaitījuma un tiešie kredīti/finansēšana, un |
| --- | --- |

—

standarta produkts, t. i., apdrošināšana ar procentu segumu pieprasījumu nogaidīšanas perioda laikā bez attiecīga prēmijas papildu atskaitījuma un tiešie kredīti/finansēšana, un

| — | produkts virs standarta, t. i., garantijas. |
| --- | --- |

—

produkts virs standarta, t. i., garantijas.

28.   Atsevišķu valsts riska elementu izslēgšana un valstu riska mazināšanas metodes

Dalībnieki saskaņā ar īpašiem kritērijiem un nosacījumiem, kas minēti VIII pielikumā, drīkst izslēgt noteiktus valstu riska elementus vai izmantot noteiktas valsts riska mazināšanas metodes, kas uzskaitītas 28. panta b) punktā, kā rezultātā tiek pazeminātas piemērojamās MPR, izmantojot valsts riska mazināšanas/izslēgšanas faktoru (MEF) MPR formulā. MEF nosaka šādi:

| a) | attiecībā uz izraudzītu valstu kredītriska elementu izslēgšanu no valsts eksportkredīta seguma:






  — | situācijās, kad tikai pirmie trīs valsts kredītriska elementi, kā nosaka 25. panta a) punkts, tiek kopumā izslēgti no seguma, piemēro MEF 0,5, |
| --- | --- | --- |

a)

attiecībā uz izraudzītu valstu kredītriska elementu izslēgšanu no valsts eksportkredīta seguma:

—

situācijās, kad tikai pirmie trīs valsts kredītriska elementi, kā nosaka 25. panta a) punkts, tiek kopumā izslēgti no seguma, piemēro MEF 0,5,

| — | situācijās, kad tikai ceturtais un piektais valsts kredītriska elements, kas minēts 25. panta a) punktā, tiek kopumā izslēgts no seguma, drīkst piemērot MEF 0,2. |
| --- | --- |

—

situācijās, kad tikai ceturtais un piektais valsts kredītriska elements, kas minēts 25. panta a) punktā, tiek kopumā izslēgts no seguma, drīkst piemērot MEF 0,2.

| b) | Attiecībā uz šīm valsts riska mazināšanas metodēm piemērojamās MPR, kā arī kritēriji un nosacījumi, saskaņā ar kuriem drīkst piemērot MEF, ir noteikti VIII pielikumā:






  — | ārzonas nākotnes plūsmas struktūra kombinācijā ar ārzonas darījuma kontu, |
| --- | --- | --- |

b)

Attiecībā uz šīm valsts riska mazināšanas metodēm piemērojamās MPR, kā arī kritēriji un nosacījumi, saskaņā ar kuriem drīkst piemērot MEF, ir noteikti VIII pielikumā:

—

ārzonas nākotnes plūsmas struktūra kombinācijā ar ārzonas darījuma kontu,

| — | ārzonas konvertējamie vērtspapīri, |
| --- | --- |

—

ārzonas konvertējamie vērtspapīri,

| — | uz aktīviem balstīti ārzonas vērtspapīri, |
| --- | --- |

—

uz aktīviem balstīti ārzonas vērtspapīri,

| — | ar aktīviem nodrošinātais un uz aktīviem balstītais ārzonas finansējums, |
| --- | --- |

—

ar aktīviem nodrošinātais un uz aktīviem balstītais ārzonas finansējums,

| — | starptautisko finanšu institūciju līdzfinansējums, |
| --- | --- |

—

starptautisko finanšu institūciju līdzfinansējums,

| — | finansējums vietējā valūtā, |
| --- | --- |

—

finansējums vietējā valūtā,

| — | trešās valsts apdrošināšana vai nosacījuma garantija, |
| --- | --- |

—

trešās valsts apdrošināšana vai nosacījuma garantija,

| — | parādnieks, kas pārstāv mazāku risku nekā valsts. |
| --- | --- |

—

parādnieks, kas pārstāv mazāku risku nekā valsts.

| c) | Vairāk nekā vienas 28. panta b) punktā aprakstītās valsts riska mazināšanas metodes izmantošanai nav tiešas kumulatīvās ietekmes uz MEF piemērošanu. Atbilstošā MEF izvēlē, lai atspoguļotu valsts riska mazināšanas metožu kombināciju, ņem vērā iespējamo divu vai vairāku metožu pārklāšanās ietekmi uz identiskiem valsts kredītriskiem. Pārklāšanās gadījumā parasti ņem vērā tikai vislabākās kvalitātes nodrošinājumu, lai noteiktu piemērotāko piemērojamo MEF. |
| --- | --- |

c)

Vairāk nekā vienas 28. panta b) punktā aprakstītās valsts riska mazināšanas metodes izmantošanai nav tiešas kumulatīvās ietekmes uz MEF piemērošanu. Atbilstošā MEF izvēlē, lai atspoguļotu valsts riska mazināšanas metožu kombināciju, ņem vērā iespējamo divu vai vairāku metožu pārklāšanās ietekmi uz identiskiem valsts kredītriskiem. Pārklāšanās gadījumā parasti ņem vērā tikai vislabākās kvalitātes nodrošinājumu, lai noteiktu piemērotāko piemērojamo MEF.

| d) | Dalībnieks, kas piemēro MPR gadījumos, kuri aprakstīti 28. panta a) līdz c) punktā, izdara iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 44. panta a) punktu. |
| --- | --- |

d)

Dalībnieks, kas piemēro MPR gadījumos, kuri aprakstīti 28. panta a) līdz c) punktā, izdara iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 44. panta a) punktu.

| e) | Valsts riska mazināšanas metožu saraksts, kas minēts 28. panta b) punktā, nav uzskatāms par slēgtu sarakstu; saskaņā ar 66. pantu dalībnieki uzrauga un pārskata pieredzes kopumu par šo metožu izmantošanu, ietverot piemērojamos kritērijus, nosacījumus, apstākļus un VIII pielikumā noteiktos MEF. |
| --- | --- |

e)

Valsts riska mazināšanas metožu saraksts, kas minēts 28. panta b) punktā, nav uzskatāms par slēgtu sarakstu; saskaņā ar 66. pantu dalībnieki uzrauga un pārskata pieredzes kopumu par šo metožu izmantošanu, ietverot piemērojamos kritērijus, nosacījumus, apstākļus un VIII pielikumā noteiktos MEF.

29.   Minimālo valsts prēmiju likmju un valsts kredītriska spēkā esības pārskatīšana

| a) | Lai novērtētu MPR atbilstību un nepieciešamības gadījumā pieļautu korekcijas uz augšu vai uz leju, paralēli izmanto trīs prēmiju atgriezeniskās saites instrumentus (PFT), lai pārraudzītu un pielāgotu MPR. |
| --- | --- |

a)

Lai novērtētu MPR atbilstību un nepieciešamības gadījumā pieļautu korekcijas uz augšu vai uz leju, paralēli izmanto trīs prēmiju atgriezeniskās saites instrumentus (PFT), lai pārraudzītu un pielāgotu MPR.

| b) | Naudas plūsmas PFT un uzkrājumu PFT ir norēķinu pieejas, kas novērtē MPR derīgumu, balstoties uz kopējo apjomu, valsts riska kategoriju un riska horizontu saskaņā ar dalībnieku patiesajiem rezultātiem saistībā ar valsti un valsts kredītrisku attiecībā uz eksporta kredītiem, uz kuriem attiecas MPR. |
| --- | --- |

b)

Naudas plūsmas PFT un uzkrājumu PFT ir norēķinu pieejas, kas novērtē MPR derīgumu, balstoties uz kopējo apjomu, valsts riska kategoriju un riska horizontu saskaņā ar dalībnieku patiesajiem rezultātiem saistībā ar valsti un valsts kredītrisku attiecībā uz eksporta kredītiem, uz kuriem attiecas MPR.

| c) | Trešo PFT veido četri privātā tirgus rādītāju komplekti (4), kas nodrošina informāciju par tirgus cenām valstī un valsts kredītrisku. |
| --- | --- |

c)

Trešo PFT veido četri privātā tirgus rādītāju komplekti (4), kas nodrošina informāciju par tirgus cenām valstī un valsts kredītrisku.

III   NODAĻA

SAISTĪTĀ ATBALSTA NOTEIKUMI

30.   Vispārīgi principi

| a) | Dalībnieki ir vienojušies par vispārēju principu, ka tiem ir jābūt papildu politikai attiecībā uz eksporta kredītiem un saistīto atbalstu. Eksporta kredītu politika jābalsta uz atklātu konkurenci un brīvu tirgus spēku darbību. Saistītā atbalsta politikai jānodrošina valstis, nozares un projekti, kam ir maza piekļuve tirgus finansējumam vai tādas nav, ar vajadzīgajiem ārējiem resursiem. Saistītā atbalsta politikai jānodrošina vislabākā cenas un vērtības attiecība, jāmazina tirdzniecības traucējumi un jāsekmē no attīstības viedokļa efektīva šo resursu izmantošana. |
| --- | --- |

a)

Dalībnieki ir vienojušies par vispārēju principu, ka tiem ir jābūt papildu politikai attiecībā uz eksporta kredītiem un saistīto atbalstu. Eksporta kredītu politika jābalsta uz atklātu konkurenci un brīvu tirgus spēku darbību. Saistītā atbalsta politikai jānodrošina valstis, nozares un projekti, kam ir maza piekļuve tirgus finansējumam vai tādas nav, ar vajadzīgajiem ārējiem resursiem. Saistītā atbalsta politikai jānodrošina vislabākā cenas un vērtības attiecība, jāmazina tirdzniecības traucējumi un jāsekmē no attīstības viedokļa efektīva šo resursu izmantošana.

| b) | Vienošanās saistītā atbalsta noteikumi neattiecas uz daudzpusējo vai reģionālo iestāžu atbalsta programmām. |
| --- | --- |

b)

Vienošanās saistītā atbalsta noteikumi neattiecas uz daudzpusējo vai reģionālo iestāžu atbalsta programmām.

| c) | Šie principi neietekmē Attīstības veicināšanas komitejas (DAC) viedokļus attiecībā uz saistītā un nesaistītā atbalsta kvalitāti. |
| --- | --- |

c)

Šie principi neietekmē Attīstības veicināšanas komitejas (DAC) viedokļus attiecībā uz saistītā un nesaistītā atbalsta kvalitāti.

| d) | Dalībnieks drīkst lūgt papildu informāciju, kas attiecas uz saistījuma statusu jebkuram atbalsta veidam. Ja pastāv neskaidrība par to, vai konkrēta finansējuma prakse attiecināma uz saistītā atbalsta definēto darbības jomu, kas aprakstīta XI pielikumā, donorvalsts iesniedz pierādījumus jebkuras prasības atbalstam, lai konstatētu, ka atbalsts patiesībā ir “nesaistīts” saskaņā ar XI pielikumā sniegto definīciju. |
| --- | --- |

d)

Dalībnieks drīkst lūgt papildu informāciju, kas attiecas uz saistījuma statusu jebkuram atbalsta veidam. Ja pastāv neskaidrība par to, vai konkrēta finansējuma prakse attiecināma uz saistītā atbalsta definēto darbības jomu, kas aprakstīta XI pielikumā, donorvalsts iesniedz pierādījumus jebkuras prasības atbalstam, lai konstatētu, ka atbalsts patiesībā ir “nesaistīts” saskaņā ar XI pielikumā sniegto definīciju.

31.   Saistītā atbalsta veidi

Saistīto atbalstu var piešķirt turpmāk minētajos veidos:

| a) | oficiāla atbalsta attīstības jomā (ODA) aizdevumi, kas definēti “Attīstības veicināšanas komitejas (DAC) pamatprincipos attiecībā uz saistīto finansēšanu un saistīto un daļēji nesaistīto oficiālo atbalstu attīstības jomā (1987)”; |
| --- | --- |

a)

oficiāla atbalsta attīstības jomā (ODA) aizdevumi, kas definēti “Attīstības veicināšanas komitejas (DAC) pamatprincipos attiecībā uz saistīto finansēšanu un saistīto un daļēji nesaistīto oficiālo atbalstu attīstības jomā (1987)”;

| b) | ODA dotācijas, kas definētas “DAC pamatprincipos attiecībā uz saistīto finansēšanu un saistīto un daļēji nesaistīto oficiālo atbalstu attīstības jomā (1987)”; |
| --- | --- |

b)

ODA dotācijas, kas definētas “DAC pamatprincipos attiecībā uz saistīto finansēšanu un saistīto un daļēji nesaistīto oficiālo atbalstu attīstības jomā (1987)”;

| c) | citas oficiālās finanšu plūsmas (OOF), kas ietver dotācijas un aizdevumus, bet neietver oficiālā atbalstīta eksporta kredītus, kuri atbilst vienošanās noteikumiem; vai |
| --- | --- |

c)

citas oficiālās finanšu plūsmas (OOF), kas ietver dotācijas un aizdevumus, bet neietver oficiālā atbalstīta eksporta kredītus, kuri atbilst vienošanās noteikumiem; vai

| d) | jebkura likumos paredzēta vai faktiska kombinācija (piemēram, sajaukums), ko kontrolē devējs, aizdevējs vai aizņēmējs un kas ietver vismaz divus iepriekšminētos un/vai šādas finansēšanas sastāvdaļas:






  1) | eksporta kredītu, kas saņem oficiālu atbalstu ar tādiem tiešiem kredītiem/finansēšanu, refinansēšanu, procentu likmju atbalstu, garantiju vai apdrošināšanu, uz ko attiecas vienošanās; |
| --- | --- | --- |

d)

jebkura likumos paredzēta vai faktiska kombinācija (piemēram, sajaukums), ko kontrolē devējs, aizdevējs vai aizņēmējs un kas ietver vismaz divus iepriekšminētos un/vai šādas finansēšanas sastāvdaļas:

1)

eksporta kredītu, kas saņem oficiālu atbalstu ar tādiem tiešiem kredītiem/finansēšanu, refinansēšanu, procentu likmju atbalstu, garantiju vai apdrošināšanu, uz ko attiecas vienošanās;

| 2) | citus līdzekļus ar tirgus nosacījumiem vai tādiem, kas ir tuvu tiem, vai naudas maksājumus no pircēja. |
| --- | --- |

2)

citus līdzekļus ar tirgus nosacījumiem vai tādiem, kas ir tuvu tiem, vai naudas maksājumus no pircēja.

32.   Saistītā finansēšana

| a) | Saistīto finansēšanu var īstenot dažādos veidos, tostarp kā jauktus kredītus, jaukto finansēšanu, kopfinansēšanu, paralēlo finansēšanu vai atsevišķi integrētus darījumus. Saistītās finansēšanas raksturīgākās iezīmes ir šādas:






  — | koncesijas sastāvdaļa, kas ar likumu vai faktiski saistīta ar nekoncesijas sastāvdaļu, |
| --- | --- | --- |

a)

Saistīto finansēšanu var īstenot dažādos veidos, tostarp kā jauktus kredītus, jaukto finansēšanu, kopfinansēšanu, paralēlo finansēšanu vai atsevišķi integrētus darījumus. Saistītās finansēšanas raksturīgākās iezīmes ir šādas:

—

koncesijas sastāvdaļa, kas ar likumu vai faktiski saistīta ar nekoncesijas sastāvdaļu,

| — | viena tāda daļa vai visi finansēšanas pasākumi, kas būtībā ir saistītais atbalsts, |
| --- | --- |

—

viena tāda daļa vai visi finansēšanas pasākumi, kas būtībā ir saistītais atbalsts,

| — | koncesijas līdzekļi, kas ir pieejami tikai tad, ja saistīto nekoncesijas sastāvdaļu ir pieņēmis saņēmējs. |
| --- | --- |

—

koncesijas līdzekļi, kas ir pieejami tikai tad, ja saistīto nekoncesijas sastāvdaļu ir pieņēmis saņēmējs.

| b) | Saistību faktiski nosaka šādi faktori:






  — | neoficiālas vienošanās pastāvēšana starp saņēmēju un devēju iestādi, |
| --- | --- | --- |

b)

Saistību faktiski nosaka šādi faktori:

—

neoficiālas vienošanās pastāvēšana starp saņēmēju un devēju iestādi,

| — | devēja nodoms veicināt finansēšanas pasākumu pieņemamību, izmantojot ODA, |
| --- | --- |

—

devēja nodoms veicināt finansēšanas pasākumu pieņemamību, izmantojot ODA,

| — | efektīva visu finansēšanas pasākumu sasaistīšana ar pasūtītāju donorvalstī, |
| --- | --- |

—

efektīva visu finansēšanas pasākumu sasaistīšana ar pasūtītāju donorvalstī,

| — | ODA sasaistošais statuss un katra finansēšanas darījuma konkursa vai līguma slēgšanas līdzekļi vai |
| --- | --- |

—

ODA sasaistošais statuss un katra finansēšanas darījuma konkursa vai līguma slēgšanas līdzekļi vai

| — | jebkura cita prakse, kuru noteikusi DAC vai dalībnieki un kurā pastāv faktiska saistība vismaz starp divām finansēšanas sastāvdaļām. |
| --- | --- |

—

jebkura cita prakse, kuru noteikusi DAC vai dalībnieki un kurā pastāv faktiska saistība vismaz starp divām finansēšanas sastāvdaļām.

| c) | Saistības vai kombinācijas faktisku noteikšanu neliedz šādas darbības:






  — | līguma sadalīšana, izmantojot atsevišķu viena līguma sastāvdaļu paziņošanu, |
| --- | --- | --- |

c)

Saistības vai kombinācijas faktisku noteikšanu neliedz šādas darbības:

—

līguma sadalīšana, izmantojot atsevišķu viena līguma sastāvdaļu paziņošanu,

| — | to līgumu sadalīšana, ko finansē vairākos posmos, |
| --- | --- |

—

to līgumu sadalīšana, ko finansē vairākos posmos,

| — | savstarpēji atkarīgu līguma daļu nepaziņošana, |
| --- | --- |

—

savstarpēji atkarīgu līguma daļu nepaziņošana,

| — | nepaziņošana, kuras iemesls ir tas, ka finansēšanas pasākumu daļa ir nesaistīta. |
| --- | --- |

—

nepaziņošana, kuras iemesls ir tas, ka finansēšanas pasākumu daļa ir nesaistīta.

33.   Valstu atbilstības kritēriji attiecībā uz saistīto atbalstu

| a) | Saistītais atbalsts netiek piešķirts valstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir pietiekams, lai tās nevarētu pretendēt uz 17 gadu aizdevumiem no Pasaules Bankas (5). Valsti pārklasificē tikai pēc tam, kad tās Pasaules Bankas kategorija nav mainījusies divus secīgus gadus. |
| --- | --- |

a)

Saistītais atbalsts netiek piešķirts valstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir pietiekams, lai tās nevarētu pretendēt uz 17 gadu aizdevumiem no Pasaules Bankas (5). Valsti pārklasificē tikai pēc tam, kad tās Pasaules Bankas kategorija nav mainījusies divus secīgus gadus.

| b) | Klasificējot valstis, piemēro šādus darbības kritērijus un procedūras:






  1) | klasifikāciju vienošanās mērķiem nosaka pēc NKI uz vienu iedzīvotāju, ko aprēķina Pasaules Banka aizņēmēju valstu Pasaules Bankas klasifikācijas nolūkā. Šo informāciju publisko sekretariāts; |
| --- | --- | --- |

b)

Klasificējot valstis, piemēro šādus darbības kritērijus un procedūras:

1)

klasifikāciju vienošanās mērķiem nosaka pēc NKI uz vienu iedzīvotāju, ko aprēķina Pasaules Banka aizņēmēju valstu Pasaules Bankas klasifikācijas nolūkā. Šo informāciju publisko sekretariāts;

| 2) | gadījumos, kad Pasaules Bankai nav pietiekamas informācijas, lai publicētu NKI uz vienu iedzīvotāju, Pasaules Banku lūdz aprēķināt, vai attiecīgās valsts NKI uz vienu iedzīvotāju ir augstāks vai zemāks par pašreizējo robežvērtību. Valsti klasificē atbilstoši šim aprēķinam, ja vien dalībnieki nelemj rīkoties savādāk; |
| --- | --- |

2)

gadījumos, kad Pasaules Bankai nav pietiekamas informācijas, lai publicētu NKI uz vienu iedzīvotāju, Pasaules Banku lūdz aprēķināt, vai attiecīgās valsts NKI uz vienu iedzīvotāju ir augstāks vai zemāks par pašreizējo robežvērtību. Valsti klasificē atbilstoši šim aprēķinam, ja vien dalībnieki nelemj rīkoties savādāk;

| 3) | ja valsts tiesības uz saistīto atbalstu mainās saskaņā ar 33. panta a) punktu, pārklasifikācija stājas spēkā divas nedēļas pēc tam, kad sekretariāts visiem dalībniekiem paziņojis secinājumus, kas izriet no iepriekšminētajiem Pasaules Bankas datiem. Pirms pārklasifikācijas spēkā stāšanās dienas nevar izziņot saistītā atbalsta finansējumu valstij, kas tikko kvalificēta kā tiesīga saņemt atbalstu; pēc šīs dienas nevar izziņot saistītā atbalsta finansējumu jaunai izvirzītai valstij, izņemot atsevišķus darījumus, ko sedz saskaņā ar iepriekšēji piešķirtu kredītlīniju, kurus var paziņot līdz kredītlīnijas termiņa beigām (kas nav ilgāks par vienu gadu pēc piemērošanas dienas); |
| --- | --- |

3)

ja valsts tiesības uz saistīto atbalstu mainās saskaņā ar 33. panta a) punktu, pārklasifikācija stājas spēkā divas nedēļas pēc tam, kad sekretariāts visiem dalībniekiem paziņojis secinājumus, kas izriet no iepriekšminētajiem Pasaules Bankas datiem. Pirms pārklasifikācijas spēkā stāšanās dienas nevar izziņot saistītā atbalsta finansējumu valstij, kas tikko kvalificēta kā tiesīga saņemt atbalstu; pēc šīs dienas nevar izziņot saistītā atbalsta finansējumu jaunai izvirzītai valstij, izņemot atsevišķus darījumus, ko sedz saskaņā ar iepriekšēji piešķirtu kredītlīniju, kurus var paziņot līdz kredītlīnijas termiņa beigām (kas nav ilgāks par vienu gadu pēc piemērošanas dienas);

| 4) | gadījumos, kad Pasaules Banka pārskata skaitliskos datus, šādas pārskatīšanas neņem vērā attiecībā uz vienošanos. Tomēr klasifikāciju var mainīt ar kopīgu nostāju saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas no 55. līdz 60. pantam, un dalībnieki labvēlīgi izskata izmaiņas, kuru iemesls ir kļūdas un nolaidības, kas saistītas ar skaitliskiem datiem un atzītas tajā pašā gadā, kurā sekretariāts šos skaitliskos datus izplatīja pirmo reizi; |
| --- | --- |

4)

gadījumos, kad Pasaules Banka pārskata skaitliskos datus, šādas pārskatīšanas neņem vērā attiecībā uz vienošanos. Tomēr klasifikāciju var mainīt ar kopīgu nostāju saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas no 55. līdz 60. pantam, un dalībnieki labvēlīgi izskata izmaiņas, kuru iemesls ir kļūdas un nolaidības, kas saistītas ar skaitliskiem datiem un atzītas tajā pašā gadā, kurā sekretariāts šos skaitliskos datus izplatīja pirmo reizi;

| 5) | neraugoties uz to valstu klasifikāciju, kas var vai nevar pretendēt uz saistīto atbalstu, dalībnieki izvairās no jebkādiem saistītā atbalsta kredītiem, kas atšķiras no tiešām dotācijām, pārtikas un humānās palīdzības, kā arī palīdzības, lai mazinātu kodolavāriju vai lielu rūpniecisku avāriju sekas vai novērstu šādas avārijas Baltkrievijā, Bulgārijā, Rumānijā, Krievijas Federācijā un Ukrainā. Ja šo valstu NKI uz vienu iedzīvotāju trīs secīgus gadus pārsniedz Pasaules Bankas slieksni, kas liedz saņemt 17 gadu kredītu, valsts tiesības uz šādiem kredītiem nosaka iepriekšminētā 33. panta a) punktā un b) punkta 1. līdz 4. apakšpunktā ietvertie noteikumi, kā arī citi šīs vienošanās nosacījumi par saistīto atbalstu (6). |
| --- | --- |

5)

neraugoties uz to valstu klasifikāciju, kas var vai nevar pretendēt uz saistīto atbalstu, dalībnieki izvairās no jebkādiem saistītā atbalsta kredītiem, kas atšķiras no tiešām dotācijām, pārtikas un humānās palīdzības, kā arī palīdzības, lai mazinātu kodolavāriju vai lielu rūpniecisku avāriju sekas vai novērstu šādas avārijas Baltkrievijā, Bulgārijā, Rumānijā, Krievijas Federācijā un Ukrainā. Ja šo valstu NKI uz vienu iedzīvotāju trīs secīgus gadus pārsniedz Pasaules Bankas slieksni, kas liedz saņemt 17 gadu kredītu, valsts tiesības uz šādiem kredītiem nosaka iepriekšminētā 33. panta a) punktā un b) punkta 1. līdz 4. apakšpunktā ietvertie noteikumi, kā arī citi šīs vienošanās nosacījumi par saistīto atbalstu (6).

34.   Projekta atbilstības kritēriji

| a) | Saistīto atbalstu nesniedz valsts vai privātiem projektiem, kas parastos apstākļos būtu komerciāli dzīvotspējīgi, ja tos finansētu ar tirgus vai vienošanās nosacījumiem. |
| --- | --- |

a)

Saistīto atbalstu nesniedz valsts vai privātiem projektiem, kas parastos apstākļos būtu komerciāli dzīvotspējīgi, ja tos finansētu ar tirgus vai vienošanās nosacījumiem.

| b) | Galvenie atbilstības kritēriji, lai saņemtu atbalstu, ir šādi:






  — | projekts ir finansiāli dzīvotnespējīgs, t. i., projektam ar attiecīgu izcenojumu, kas noteikts atbilstoši tirgus principiem, nav iespējas ģenerēt pietiekamu naudas plūsmu, lai segtu projekta darbības izmaksas un lai apkalpotu izmantoto kapitālu, t. i., pirmais galvenais kritērijs, vai |
| --- | --- | --- |

b)

Galvenie atbilstības kritēriji, lai saņemtu atbalstu, ir šādi:

—

projekts ir finansiāli dzīvotnespējīgs, t. i., projektam ar attiecīgu izcenojumu, kas noteikts atbilstoši tirgus principiem, nav iespējas ģenerēt pietiekamu naudas plūsmu, lai segtu projekta darbības izmaksas un lai apkalpotu izmantoto kapitālu, t. i., pirmais galvenais kritērijs, vai

| — | pamatojoties uz saziņu ar citiem dalībniekiem, ir pamats secināt, ka iespēja projektu finansēt ar tirgus vai vienošanās nosacījumiem ir maz ticama, t. i., otrais galvenais kritērijs. Attiecībā uz projektiem, kas pārsniedz SDR 50 miljonus, izsverot šāda atbalsta piemērotību, īpaša uzmanība jāpievērš gaidāmajai finansējuma pieejamībai tirgū vai vienošanās noteikumiem. |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz saziņu ar citiem dalībniekiem, ir pamats secināt, ka iespēja projektu finansēt ar tirgus vai vienošanās nosacījumiem ir maz ticama, t. i., otrais galvenais kritērijs. Attiecībā uz projektiem, kas pārsniedz SDR 50 miljonus, izsverot šāda atbalsta piemērotību, īpaša uzmanība jāpievērš gaidāmajai finansējuma pieejamībai tirgū vai vienošanās noteikumiem.

| c) | Šā panta b) punktā norādītie galvenie kritēriji ir paredzēti, lai aprakstītu, kā jāvērtē projekts, lai noteiktu, vai tas jāfinansē ar šādu atbalstu vai ar eksporta kredītiem atbilstoši tirgus vai vienošanās nosacījumiem. Izmantojot 48. līdz 50. pantā minēto apspriešanās procedūru, ir sagaidāms, ka laika gaitā tiks uzkrāta pieredze, kura attiecībā uz eksporta kredītu un atbalsta aģentūrām ļaus precīzāk definēt ex ante vadlīniju, kas attieksies uz šo divu kategoriju nošķiršanu attiecībā uz projektiem. |
| --- | --- |

c)

Šā panta b) punktā norādītie galvenie kritēriji ir paredzēti, lai aprakstītu, kā jāvērtē projekts, lai noteiktu, vai tas jāfinansē ar šādu atbalstu vai ar eksporta kredītiem atbilstoši tirgus vai vienošanās nosacījumiem. Izmantojot 48. līdz 50. pantā minēto apspriešanās procedūru, ir sagaidāms, ka laika gaitā tiks uzkrāta pieredze, kura attiecībā uz eksporta kredītu un atbalsta aģentūrām ļaus precīzāk definēt ex ante vadlīniju, kas attieksies uz šo divu kategoriju nošķiršanu attiecībā uz projektiem.

35.   Minimālais koncesijas līmenis

Dalībnieki nepiešķir saistīto atbalstu, ja koncesijas līmenis ir mazāks nekā 35 % vai 50 %, ja saņēmējvalsts ir vismazāk attīstītā valsts (LDC), izņemot turpmāk minētos gadījumus, uz kuriem arī neattiecas paziņošanas procedūras, kuras nosaka 47. panta a) punkts:

| a) | tehniskā palīdzība: saistītais atbalsts, kurā oficiālais atbalsts attīstības jomā ietver tikai tehnisko sadarbību, kas ir mazāk nekā 3 % no kopējās darījuma vērtības vai SDR (īpašās aizņēmumtiesības) viens miljons, ņemot vērā mazāko; un |
| --- | --- |

a)

tehniskā palīdzība: saistītais atbalsts, kurā oficiālais atbalsts attīstības jomā ietver tikai tehnisko sadarbību, kas ir mazāk nekā 3 % no kopējās darījuma vērtības vai SDR (īpašās aizņēmumtiesības) viens miljons, ņemot vērā mazāko; un

| b) | mazi projekti: kapitāla projekti, kuru vērtība ir mazāka nekā SDR viens miljons un ko pilnībā finansē no attīstības palīdzības dotācijām. |
| --- | --- |

b)

mazi projekti: kapitāla projekti, kuru vērtība ir mazāka nekā SDR viens miljons un ko pilnībā finansē no attīstības palīdzības dotācijām.

36.   Izņēmumi attiecībā uz valstīm un projektiem, kas tiesīgi saņemt saistīto atbalstu

| a) | Šīs vienošanās 33. un 34. panta noteikumi neattiecas uz saistīto atbalstu, ja koncesijas līmenis ir 80 % vai vairāk, izņemot attiecībā uz saistīto atbalstu, kas veido 32. pantā aprakstītās saistītās finansēšanas pasākumu daļu. |
| --- | --- |

a)

Šīs vienošanās 33. un 34. panta noteikumi neattiecas uz saistīto atbalstu, ja koncesijas līmenis ir 80 % vai vairāk, izņemot attiecībā uz saistīto atbalstu, kas veido 32. pantā aprakstītās saistītās finansēšanas pasākumu daļu.

| b) | Šīs vienošanās 34. panta noteikumi neattiecas uz saistīto atbalstu, kura vērtība ir mazāka par SDR diviem miljoniem, izņemot saistīto atbalstu, kas ir daļa no 32. pantā aprakstītās saistītās finansēšanas. |
| --- | --- |

b)

Šīs vienošanās 34. panta noteikumi neattiecas uz saistīto atbalstu, kura vērtība ir mazāka par SDR diviem miljoniem, izņemot saistīto atbalstu, kas ir daļa no 32. pantā aprakstītās saistītās finansēšanas.

| c) | Šīs vienošanās 33. un 34. panta noteikumi neattiecas uz saistīto atbalstu vismazāk attīstītām valstīm (LDC), kuras definējusi Apvienoto Nāciju Organizācija. |
| --- | --- |

c)

Šīs vienošanās 33. un 34. panta noteikumi neattiecas uz saistīto atbalstu vismazāk attīstītām valstīm (LDC), kuras definējusi Apvienoto Nāciju Organizācija.

| d) | Neierobežojot 33. un 34. panta darbību, dalībnieks izņēmuma kārtā drīkst piešķirt atbalstu, izmantojot vienu no šiem līdzekļiem:






  — | kopīgās nostājas procedūru, kas definēta XI pielikumā un aprakstīta 55. līdz 60. pantā, vai |
| --- | --- | --- |

d)

Neierobežojot 33. un 34. panta darbību, dalībnieks izņēmuma kārtā drīkst piešķirt atbalstu, izmantojot vienu no šiem līdzekļiem:

—

kopīgās nostājas procedūru, kas definēta XI pielikumā un aprakstīta 55. līdz 60. pantā, vai

| — | kā pamatojumu atbalsta piešķiršanai izmantojot ievērojamas dalībnieku daļas viedokli, kā aprakstīts 48. un 49. pantā, vai |
| --- | --- |

—

kā pamatojumu atbalsta piešķiršanai izmantojot ievērojamas dalībnieku daļas viedokli, kā aprakstīts 48. un 49. pantā, vai

| — | vēstuli ESAO ģenerālsekretāram saskaņā ar 50. panta procedūrām, kas, kā uzskata dalībnieki, būs retas un neregulāras. |
| --- | --- |

—

vēstuli ESAO ģenerālsekretāram saskaņā ar 50. panta procedūrām, kas, kā uzskata dalībnieki, būs retas un neregulāras.

37.   Saistītā atbalsta koncesijas līmeņa aprēķins

Saistītā atbalsta koncesijas līmeni aprēķina, izmantojot to pašu metodi, ko DAC izmanto attiecībā uz dotācijas elementu, izņemot turpmāk izklāstīto.

| a) | Diskonta likmi, ko izmanto, lai aprēķinātu aizdevuma koncesijas līmeni attiecīgā valūtā, t. i., atšķirīgo diskonta likmi (DDR), katru gadu izmaina 15. janvārī un aprēķina šādi:






  — | vidējā CIRR vērtība + rezerve
  Rezerve (R) ir atkarīga no atmaksas termiņiem (A) šādi:






  A | R |
| --- | --- | --- | --- |
| mazāk nekā 15 gadi | 0,75 |
| no 15 līdz 20 gadiem neieskaitot | 1,00 |
| no 20 līdz 30 gadiem neieskaitot | 1,15 |
| 30 gadi un vairāk | 1,25 |

a)

Diskonta likmi, ko izmanto, lai aprēķinātu aizdevuma koncesijas līmeni attiecīgā valūtā, t. i., atšķirīgo diskonta likmi (DDR), katru gadu izmaina 15. janvārī un aprēķina šādi:

—

vidējā CIRR vērtība + rezerve

Rezerve (R) ir atkarīga no atmaksas termiņiem (A) šādi:

A

R

mazāk nekā 15 gadi

0,75

no 15 līdz 20 gadiem neieskaitot

1,00

no 20 līdz 30 gadiem neieskaitot

1,15

30 gadi un vairāk

1,25

| — | visām valūtām vidējo CIRR vērtību aprēķina, ņemot vērā vidējās mēnešu CIRR vērtības, kas ir spēkā sešu mēnešu periodā no iepriekšējā gada 15. augusta līdz pašreizējā gada 14. februārim. Pārrēķināto likmi, ieskaitot rezervi, noapaļo līdz tuvākajiem 10 bāzes punktiem. Ja valūtai ir vairāk par vienu CIRR, šim aprēķinam izmanto CIRR ilgākajam maksājuma termiņam, kas norādīts 20. panta a) punktā. |
| --- | --- |

—

visām valūtām vidējo CIRR vērtību aprēķina, ņemot vērā vidējās mēnešu CIRR vērtības, kas ir spēkā sešu mēnešu periodā no iepriekšējā gada 15. augusta līdz pašreizējā gada 14. februārim. Pārrēķināto likmi, ieskaitot rezervi, noapaļo līdz tuvākajiem 10 bāzes punktiem. Ja valūtai ir vairāk par vienu CIRR, šim aprēķinam izmanto CIRR ilgākajam maksājuma termiņam, kas norādīts 20. panta a) punktā.

| b) | Bāzes datums koncesijas līmeņa aprēķināšanai ir kredīta sākuma termiņš, kas norādīts XI pielikumā. |
| --- | --- |

b)

Bāzes datums koncesijas līmeņa aprēķināšanai ir kredīta sākuma termiņš, kas norādīts XI pielikumā.

| c) | Vispārējā saistīto finansēšanas pasākumu koncesijas līmeņa aprēķināšanas nolūkā attiecībā uz šādiem kredītiem, līdzekļiem un maksājumiem koncesijas līmeni uzskata par nulli:






  — | eksporta kredītiem, kas atbilst vienošanās noteikumiem, |
| --- | --- | --- |

c)

Vispārējā saistīto finansēšanas pasākumu koncesijas līmeņa aprēķināšanas nolūkā attiecībā uz šādiem kredītiem, līdzekļiem un maksājumiem koncesijas līmeni uzskata par nulli:

—

eksporta kredītiem, kas atbilst vienošanās noteikumiem,

| — | citiem līdzekļiem ar tirgus likmēm vai tādām likmēm, kas ir tuvu tirgus likmēm, |
| --- | --- |

—

citiem līdzekļiem ar tirgus likmēm vai tādām likmēm, kas ir tuvu tirgus likmēm,

| — | citiem valsts līdzekļiem ar koncesijas līmeni mazāku nekā 35. panta mazākais atļautais, izņemot saskaņošanas gadījumus, |
| --- | --- |

—

citiem valsts līdzekļiem ar koncesijas līmeni mazāku nekā 35. panta mazākais atļautais, izņemot saskaņošanas gadījumus,

| — | pirmajai iemaksai no pircēja. |
| --- | --- |

—

pirmajai iemaksai no pircēja.

Maksājumus, ko kreditēšanas termiņa sākumā vai pirms tā neuzskata par pirmo iemaksu, neiekļauj koncesijas līmeņa aprēķinā.

| d) | Diskonta likme saskaņošanā: saskaņojot atbalstu, vienādi saskaņošanas līdzekļi ar vienādu koncesijas līmeni, kas pārrēķināts ar attiecīgo diskonta likmi, kura ir spēkā saskaņošanas laikā. |
| --- | --- |

d)

Diskonta likme saskaņošanā: saskaņojot atbalstu, vienādi saskaņošanas līdzekļi ar vienādu koncesijas līmeni, kas pārrēķināts ar attiecīgo diskonta likmi, kura ir spēkā saskaņošanas laikā.

| e) | Vietējās izmaksas un trešās valsts iepirkumu iekļauj koncesijas līmeņa aprēķinā tikai tad, ja tos finansē devēja valsts. |
| --- | --- |

e)

Vietējās izmaksas un trešās valsts iepirkumu iekļauj koncesijas līmeņa aprēķinā tikai tad, ja tos finansē devēja valsts.

| f) | Vispārējo pasākumu koncesijas līmeni nosaka, reizinot katra pasākumu komponenta nominālvērtību ar attiecīgo katra komponenta koncesijas līmeni, saskaitot rezultātus un izdalot šo kopējo vērtību ar komponentu kopējo nominālvērtību. |
| --- | --- |

f)

Vispārējo pasākumu koncesijas līmeni nosaka, reizinot katra pasākumu komponenta nominālvērtību ar attiecīgo katra komponenta koncesijas līmeni, saskaitot rezultātus un izdalot šo kopējo vērtību ar komponentu kopējo nominālvērtību.

| g) | Diskonta likme attiecīgam atbalsta aizdevumam ir likme, kas ir spēkā paziņošanas laikā. Tomēr steidzamas paziņošanas gadījumos diskonta likme ir tā, kas spēkā laikā, kad tika noteikti atbalsta aizdevuma noteikumi. Diskonta likmes izmaiņas aizdevuma laikā neizmaina tā koncesijas līmeni. |
| --- | --- |

g)

Diskonta likme attiecīgam atbalsta aizdevumam ir likme, kas ir spēkā paziņošanas laikā. Tomēr steidzamas paziņošanas gadījumos diskonta likme ir tā, kas spēkā laikā, kad tika noteikti atbalsta aizdevuma noteikumi. Diskonta likmes izmaiņas aizdevuma laikā neizmaina tā koncesijas līmeni.

| h) | Ja valūtas maiņa ir izdarīta, pirms līgums ir noslēgts, paziņošanu pārskata. Diskonta likme, ko izmanto, lai aprēķinātu koncesijas līmeni, ir tā, ko piemēro pārskatīšanas dienā. Pārskatīšana nav vajadzīga, ja alternatīvā valūta un visa informācija, kas vajadzīga koncesijas līmeņa aprēķināšanai, ir norādīta sākotnējā paziņojumā. |
| --- | --- |

h)

Ja valūtas maiņa ir izdarīta, pirms līgums ir noslēgts, paziņošanu pārskata. Diskonta likme, ko izmanto, lai aprēķinātu koncesijas līmeni, ir tā, ko piemēro pārskatīšanas dienā. Pārskatīšana nav vajadzīga, ja alternatīvā valūta un visa informācija, kas vajadzīga koncesijas līmeņa aprēķināšanai, ir norādīta sākotnējā paziņojumā.

| i) | Neraugoties uz g) apakšpunktu, diskonta likme, ko izmanto, lai aprēķinātu to atsevišķo darījumu koncesijas līmeni, kuri iesākti saskaņā ar atbalsta kredītlīniju, ir likme, ko sākotnēji paziņoja attiecībā uz kredītlīniju. |
| --- | --- |

i)

Neraugoties uz g) apakšpunktu, diskonta likme, ko izmanto, lai aprēķinātu to atsevišķo darījumu koncesijas līmeni, kuri iesākti saskaņā ar atbalsta kredītlīniju, ir likme, ko sākotnēji paziņoja attiecībā uz kredītlīniju.

38.   Saistītā atbalsta spēkā esības laiks

| a) | Dalībnieki var noteikt noteikumus saistītam atbalstam ne ilgāk par diviem gadiem neatkarīgi no tā, vai tā ir saistīta ar atsevišķu darījumu finansēšanu vai atbalsta protokolu, atbalsta kredītlīniju vai līdzīgu vienošanos. Atbalsta protokola, atbalsta kredītlīnijas vai līdzīgas vienošanās gadījumā spēkā esības periods sākas to parakstīšanas dienā, kas jāpaziņo atbilstoši 47. pantam; kredītlīnijas paildzināšanu paziņo tā, it kā tas būtu jauns darījums, ar piezīmi, kas izskaidro, ka tā ir paildzināšana un ka to atjauno ar noteikumiem, kas atļauti paildzināšanas paziņošanas laikā. Atsevišķu darījumu, tajā skaitā to, kas paziņoti saskaņā ar atbalsta protokolu, atbalsta kredītlīniju vai līdzīgu vienošanos, gadījumā spēkā esības periods sākas dienā, kad saskaņā ar 46. vai attiecīgā gadījumā 47. pantu tiek paziņotas saistības. |
| --- | --- |

a)

Dalībnieki var noteikt noteikumus saistītam atbalstam ne ilgāk par diviem gadiem neatkarīgi no tā, vai tā ir saistīta ar atsevišķu darījumu finansēšanu vai atbalsta protokolu, atbalsta kredītlīniju vai līdzīgu vienošanos. Atbalsta protokola, atbalsta kredītlīnijas vai līdzīgas vienošanās gadījumā spēkā esības periods sākas to parakstīšanas dienā, kas jāpaziņo atbilstoši 47. pantam; kredītlīnijas paildzināšanu paziņo tā, it kā tas būtu jauns darījums, ar piezīmi, kas izskaidro, ka tā ir paildzināšana un ka to atjauno ar noteikumiem, kas atļauti paildzināšanas paziņošanas laikā. Atsevišķu darījumu, tajā skaitā to, kas paziņoti saskaņā ar atbalsta protokolu, atbalsta kredītlīniju vai līdzīgu vienošanos, gadījumā spēkā esības periods sākas dienā, kad saskaņā ar 46. vai attiecīgā gadījumā 47. pantu tiek paziņotas saistības.

| b) | Valstij pirmo reizi zaudējot tiesības uz 17 gadu Pasaules Bankas aizdevumiem, pašreizējo un jauno saistītā atbalsta protokolu un kredītlīniju spēkā esību ierobežo līdz vienam gadam pēc dienas, kad iespējama pārklasifikācija atbilstoši 33. panta b) punktam. |
| --- | --- |

b)

Valstij pirmo reizi zaudējot tiesības uz 17 gadu Pasaules Bankas aizdevumiem, pašreizējo un jauno saistītā atbalsta protokolu un kredītlīniju spēkā esību ierobežo līdz vienam gadam pēc dienas, kad iespējama pārklasifikācija atbilstoši 33. panta b) punktam.

| c) | Šādu protokolu un kredītlīniju atjaunošana ir iespējama tikai ar nosacījumiem, kas ir saskaņā ar vienošanās 33. un 34. panta noteikumiem, pēc:






  — | valstu pārklasifikācijas un |
| --- | --- | --- |

c)

Šādu protokolu un kredītlīniju atjaunošana ir iespējama tikai ar nosacījumiem, kas ir saskaņā ar vienošanās 33. un 34. panta noteikumiem, pēc:

—

valstu pārklasifikācijas un

| — | vienošanās noteikumu izmaiņām. |
| --- | --- |

—

vienošanās noteikumu izmaiņām.

Šajos apstākļos pašreizējos noteikumus var saglabāt neatkarīgi no tās diskonta likmes izmaiņām, kas norādītas 37. pantā.

39.   Saskaņošana

Ņemot vērā dalībnieka starptautiskās saistības un saskaņā ar šīs vienošanās mērķi, dalībvalsts drīkst saskaņot, ievērojot 42. pantā noteiktās procedūras, finansiālos noteikumus, kurus piedāvā dalībvalsts vai valsts, kas nav vienošanās dalībniece.

IV   NODAĻA

PROCEDŪRAS

1. iedaļa.   Kopīgas procedūras eksporta kredītiem un atbalstam tirdzniecībai

40.   Paziņojumi

Paziņojumi, ko paredz šīs vienošanās procedūras, izdarāmi saskaņā ar V pielikumu, un tiem jāietver tajā paredzētā informācija, un to kopijas iesniedzamas sekretariātam.

41.   Informācija par oficiālo atbalstu

| a) | Tiklīdz dalībvalsts sniedz oficiālo atbalstu, ko tā ir izziņojusi saskaņā ar 44. līdz 47. panta procedūrām, tā vienmēr atbilstīgi informē pārējās dalībvalstis, iekļaujot paziņojuma atsauces numuru attiecīgajā kreditoru izziņošanas sistēmas (CRS) 1C veidlapā. |
| --- | --- |

a)

Tiklīdz dalībvalsts sniedz oficiālo atbalstu, ko tā ir izziņojusi saskaņā ar 44. līdz 47. panta procedūrām, tā vienmēr atbilstīgi informē pārējās dalībvalstis, iekļaujot paziņojuma atsauces numuru attiecīgajā kreditoru izziņošanas sistēmas (CRS) 1C veidlapā.

| b) | Apmainoties ar informāciju saskaņā ar 52. līdz 54. pantu, dalībvalsts informē pārējās valstis par kredīta noteikumiem, kurus tā paredz atbalstīt konkrētajā darījumā, un drīkst lūgt līdzīgu informāciju no pārējām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

b)

Apmainoties ar informāciju saskaņā ar 52. līdz 54. pantu, dalībvalsts informē pārējās valstis par kredīta noteikumiem, kurus tā paredz atbalstīt konkrētajā darījumā, un drīkst lūgt līdzīgu informāciju no pārējām dalībvalstīm.

42.   Saskaņošanas procedūras

| a) | Pirms to finanšu noteikumu saskaņošanas, ko dalībnieks vai nepievienojusies valsts gatavojas piedāvāt saskaņā ar 18. un 39. pantu, dalībnieks veic visus saprātīgos pasākumus, tostarp vajadzības gadījumā apspriedes klātienē, kas aprakstītas 54. pantā, lai pārliecinātos, ka šos noteikumus oficiāli atbalsta un tie atbilst šādiem nosacījumiem:






  1) | dalībnieks informē pārējos dalībniekus par noteikumiem, kurus tas plāno atbalstīt, ievērojot tādas pašas paziņošanas procedūras, kas tiek prasītas saskaņotajiem noteikumiem un nosacījumiem. Saskaņošanas gadījumā ar nepievienojušos valsti dalībnieks, kas veic saskaņošanu, ievēro tādas pašas paziņošanas procedūras, kādas tiktu prasītas, ja saskaņotos noteikumus būtu piedāvājis dalībnieks; |
| --- | --- | --- |

a)

Pirms to finanšu noteikumu saskaņošanas, ko dalībnieks vai nepievienojusies valsts gatavojas piedāvāt saskaņā ar 18. un 39. pantu, dalībnieks veic visus saprātīgos pasākumus, tostarp vajadzības gadījumā apspriedes klātienē, kas aprakstītas 54. pantā, lai pārliecinātos, ka šos noteikumus oficiāli atbalsta un tie atbilst šādiem nosacījumiem:

1)

dalībnieks informē pārējos dalībniekus par noteikumiem, kurus tas plāno atbalstīt, ievērojot tādas pašas paziņošanas procedūras, kas tiek prasītas saskaņotajiem noteikumiem un nosacījumiem. Saskaņošanas gadījumā ar nepievienojušos valsti dalībnieks, kas veic saskaņošanu, ievēro tādas pašas paziņošanas procedūras, kādas tiktu prasītas, ja saskaņotos noteikumus būtu piedāvājis dalībnieks;

| 2) | neraugoties uz iepriekšminēto 1. apakšpunktu, ja piemērojamā paziņošanas procedūra prasītu saskaņošanu veicošajam dalībniekam aizkavēt saistības pēc pēdējā piedāvājumu iesniegšanas termiņa, saskaņošanu veicošajam dalībniekam par šādu nodomu jāinformē, cik ātri vien iespējams; |
| --- | --- |

2)

neraugoties uz iepriekšminēto 1. apakšpunktu, ja piemērojamā paziņošanas procedūra prasītu saskaņošanu veicošajam dalībniekam aizkavēt saistības pēc pēdējā piedāvājumu iesniegšanas termiņa, saskaņošanu veicošajam dalībniekam par šādu nodomu jāinformē, cik ātri vien iespējams;

| 3) | ja ierosinātājs dalībnieks maina vai atsauc savu nodomu atbalstīt paziņotos noteikumus un nosacījumus, tam nekavējoties par to jāinformē pārējie dalībnieki. |
| --- | --- |

3)

ja ierosinātājs dalībnieks maina vai atsauc savu nodomu atbalstīt paziņotos noteikumus un nosacījumus, tam nekavējoties par to jāinformē pārējie dalībnieki.

| b) | Dalībnieks, kas vēlas piedāvāt identiskus finansiālos noteikumus kā tie, par kuriem paziņots atbilstīgi 44. un 45. pantam, drīkst to darīt pēc šeit paredzētā nogaidīšanas perioda beigām. Šim dalībniekam jāpaziņo par savu nodomu, cik ātri vien iespējams. |
| --- | --- |

b)

Dalībnieks, kas vēlas piedāvāt identiskus finansiālos noteikumus kā tie, par kuriem paziņots atbilstīgi 44. un 45. pantam, drīkst to darīt pēc šeit paredzētā nogaidīšanas perioda beigām. Šim dalībniekam jāpaziņo par savu nodomu, cik ātri vien iespējams.

43.   Īpašas apspriedes

| a) | Dalībvalsts, kurai ir pamatots iemesls uzskatīt, ka finanšu noteikumi, kurus piedāvā cita dalībvalsts (ierosinātāja dalībvalsts), ir labvēlīgāki nekā tie, ko paredz vienošanās, informē sekretariātu; sekretariāts nekavējoties padara šo informāciju pieejamu. |
| --- | --- |

a)

Dalībvalsts, kurai ir pamatots iemesls uzskatīt, ka finanšu noteikumi, kurus piedāvā cita dalībvalsts (ierosinātāja dalībvalsts), ir labvēlīgāki nekā tie, ko paredz vienošanās, informē sekretariātu; sekretariāts nekavējoties padara šo informāciju pieejamu.

| b) | Ierosinātāja dalībvalsts apliecina šā piedāvājuma finansiālos noteikumus divu darbdienu laikā pēc tam, kad informāciju paziņojis sekretariāts. |
| --- | --- |

b)

Ierosinātāja dalībvalsts apliecina šā piedāvājuma finansiālos noteikumus divu darbdienu laikā pēc tam, kad informāciju paziņojis sekretariāts.

| c) | Pēc ierosinātājas dalībvalsts paskaidrojuma jebkurš dalībnieks drīkst prasīt sekretariātam piecu darbdienu laikā sasaukt īpašu dalībvalstu sanāksmi, lai apspriestu šo jautājumu. |
| --- | --- |

c)

Pēc ierosinātājas dalībvalsts paskaidrojuma jebkurš dalībnieks drīkst prasīt sekretariātam piecu darbdienu laikā sasaukt īpašu dalībvalstu sanāksmi, lai apspriestu šo jautājumu.

| d) | Kamēr nav zināmi īpašās dalībvalstu sanāksmes pieņemtie lēmumi, finansiālie noteikumi, kas ietver oficiālu atbalstu, nestājas spēkā. |
| --- | --- |

d)

Kamēr nav zināmi īpašās dalībvalstu sanāksmes pieņemtie lēmumi, finansiālie noteikumi, kas ietver oficiālu atbalstu, nestājas spēkā.

2. iedaļa.   Eksporta kredītu procedūras

44.   Iepriekšēja paziņošana ar apspriešanos

| a) | Dalībnieks paziņo visiem pārējiem dalībniekiem vismaz desmit kalendārās dienas pirms jebkādu saistību uzņemšanās, ja tas plāno piemērot minimālo prēmijas standartu saskaņā ar 24. panta e) punkta pirmo ievilkumu vai 28. pantu atbilstīgi vienošanās V pielikumam. Ja kāds cits dalībnieks lūdz apspriedi šajā laika posmā, dalībnieks atkāpju ierosinātājs uzgaida papildu desmit kalendārās dienas. Ja piemērojamā MPR pēc riska samazināšanas/izslēgšanas ir mazāka par vai vienāda ar 75 % no MPR, kas veidotos, piemērojot pircēja valsts riska klasifikāciju bez jebkādas riska mazināšanas vai izslēgšanas, dalībnieks, kas izdara paziņojumu, informē visus citus dalībniekus vismaz 20 kalendārās dienas pirms jebkādu saistību uzņemšanās. |
| --- | --- |

a)

Dalībnieks paziņo visiem pārējiem dalībniekiem vismaz desmit kalendārās dienas pirms jebkādu saistību uzņemšanās, ja tas plāno piemērot minimālo prēmijas standartu saskaņā ar 24. panta e) punkta pirmo ievilkumu vai 28. pantu atbilstīgi vienošanās V pielikumam. Ja kāds cits dalībnieks lūdz apspriedi šajā laika posmā, dalībnieks atkāpju ierosinātājs uzgaida papildu desmit kalendārās dienas. Ja piemērojamā MPR pēc riska samazināšanas/izslēgšanas ir mazāka par vai vienāda ar 75 % no MPR, kas veidotos, piemērojot pircēja valsts riska klasifikāciju bez jebkādas riska mazināšanas vai izslēgšanas, dalībnieks, kas izdara paziņojumu, informē visus citus dalībniekus vismaz 20 kalendārās dienas pirms jebkādu saistību uzņemšanās.

| b) | Dalībnieks informē visus citus dalībniekus par galīgo lēmumu pēc apspriešanās, lai atvieglotu pieredzes kopuma pārskatīšanu saskaņā ar 66. pantu. Dalībnieki saglabā datus par savu pieredzi attiecībā uz prēmiju likmēm, par kurām paziņots saskaņā ar šā panta a) punktu. |
| --- | --- |

b)

Dalībnieks informē visus citus dalībniekus par galīgo lēmumu pēc apspriešanās, lai atvieglotu pieredzes kopuma pārskatīšanu saskaņā ar 66. pantu. Dalībnieki saglabā datus par savu pieredzi attiecībā uz prēmiju likmēm, par kurām paziņots saskaņā ar šā panta a) punktu.

45.   Iepriekšēja paziņošana bez apspriešanās

| a) | Dalībnieks paziņo visiem pārējiem dalībniekiem vismaz desmit kalendārās dienas pirms jebkādu saistību uzņemšanās saskaņā ar V pielikumu, ja tas plāno:






  1) | atbalstīt atmaksas termiņus, kuri ir ilgāki par pieciem gadiem, bet nepārsniedz astoņus ar pusi gadus, attiecībā uz I kategorijas valsti; |
| --- | --- | --- |

a)

Dalībnieks paziņo visiem pārējiem dalībniekiem vismaz desmit kalendārās dienas pirms jebkādu saistību uzņemšanās saskaņā ar V pielikumu, ja tas plāno:

1)

atbalstīt atmaksas termiņus, kuri ir ilgāki par pieciem gadiem, bet nepārsniedz astoņus ar pusi gadus, attiecībā uz I kategorijas valsti;

| 2) | piešķirt atbalstu spēkstacijai, kas nav kodolspēkstacija, ar atmaksu, kura ir ilgāka nekā attiecīgais 12. pantā pieļaujamais maksimums, bet nepārsniedz 12 gadus, kas noteikti 13. panta a) punktā; |
| --- | --- |

2)

piešķirt atbalstu spēkstacijai, kas nav kodolspēkstacija, ar atmaksu, kura ir ilgāka nekā attiecīgais 12. pantā pieļaujamais maksimums, bet nepārsniedz 12 gadus, kas noteikti 13. panta a) punktā;

| 3) | piešķirt atbalstu saskaņā ar 14. panta d) punktu; |
| --- | --- |

3)

piešķirt atbalstu saskaņā ar 14. panta d) punktu;

| 4) | piemērot prēmijas likmi saskaņā ar 24. panta e) punkta otro ievilkumu; |
| --- | --- |

4)

piemērot prēmijas likmi saskaņā ar 24. panta e) punkta otro ievilkumu;

| 5) | piemērot prēmijas likmi saskaņā ar 24. panta g) punktu. |
| --- | --- |

5)

piemērot prēmijas likmi saskaņā ar 24. panta g) punktu.

| b) | Ja ierosinātājs dalībnieks maina vai atsauc savu nodomu piešķirt atbalstu šādam darījumam, tas nekavējoties informē visus pārējos dalībniekus. |
| --- | --- |

b)

Ja ierosinātājs dalībnieks maina vai atsauc savu nodomu piešķirt atbalstu šādam darījumam, tas nekavējoties informē visus pārējos dalībniekus.

3. iedaļa.   Procedūras atbalstam tirdzniecības jomā

46.   Iepriekšēja paziņošana

| a) | Dalībnieks sniedz iepriekšēju paziņojumu, ja tas plāno piešķirt oficiālu atbalstu:






  — | tādam nesaistītajam atbalstam tirdzniecības jomā, kura vērtība ir SDR divi miljoni vai vairāk un koncesijas līmenis ir mazāks nekā 80 %, |
| --- | --- | --- |

a)

Dalībnieks sniedz iepriekšēju paziņojumu, ja tas plāno piešķirt oficiālu atbalstu:

—

tādam nesaistītajam atbalstam tirdzniecības jomā, kura vērtība ir SDR divi miljoni vai vairāk un koncesijas līmenis ir mazāks nekā 80 %,

| — | tādam nesaistītajam atbalstam tirdzniecības jomā, kura vērtība ir mazāka nekā SDR divi miljoni un kura dotācijas elements (ko definējusi DAC) ir mazāks nekā 50 %, |
| --- | --- |

—

tādam nesaistītajam atbalstam tirdzniecības jomā, kura vērtība ir mazāka nekā SDR divi miljoni un kura dotācijas elements (ko definējusi DAC) ir mazāks nekā 50 %,

| — | tādam saistītajam atbalstam tirdzniecības jomā, kura vērtība ir SDR divi miljoni vai vairāk un koncesijas līmenis ir mazāks nekā 80 %, vai |
| --- | --- |

—

tādam saistītajam atbalstam tirdzniecības jomā, kura vērtība ir SDR divi miljoni vai vairāk un koncesijas līmenis ir mazāks nekā 80 %, vai

| — | tādam saistītajam atbalstam tirdzniecības jomā, kura vērtība ir mazāka nekā SDR divi miljoni un koncesijas līmenis ir mazāks nekā 50 %, izņemot 35. panta a) un b) punktā noteiktos gadījumus. |
| --- | --- |

—

tādam saistītajam atbalstam tirdzniecības jomā, kura vērtība ir mazāka nekā SDR divi miljoni un koncesijas līmenis ir mazāks nekā 50 %, izņemot 35. panta a) un b) punktā noteiktos gadījumus.

| b) | Iepriekšēju paziņošanu veic vēlākais 30 darbdienas pirms piedāvājuma slēgšanas vai saistību uzņemšanās dienas, ņemot vērā agrāko termiņu. |
| --- | --- |

b)

Iepriekšēju paziņošanu veic vēlākais 30 darbdienas pirms piedāvājuma slēgšanas vai saistību uzņemšanās dienas, ņemot vērā agrāko termiņu.

| c) | Ja dalībnieks ierosinājis mainīt vai atsaukt savu nodomu atbalstīt paziņotos noteikumus, tas nekavējoties atbilstīgi informē visus pārējos dalībniekus. |
| --- | --- |

c)

Ja dalībnieks ierosinājis mainīt vai atsaukt savu nodomu atbalstīt paziņotos noteikumus, tas nekavējoties atbilstīgi informē visus pārējos dalībniekus.

| d) | Šā panta noteikumi attiecas uz saistīto atbalstu, kas veido tās saistītās finansēšanas pasākumu daļu, kura aprakstīta 32. pantā. |
| --- | --- |

d)

Šā panta noteikumi attiecas uz saistīto atbalstu, kas veido tās saistītās finansēšanas pasākumu daļu, kura aprakstīta 32. pantā.

47.   Steidzama paziņošana

| a) | Dalībnieks steidzami, proti, divu darbdienu laikā, paziņo visiem pārējiem dalībniekiem par saistībām, ja tas piešķir tādu saistīto atbalstu tirdzniecības jomā, kura vērtība ir:






  — | SDR divi miljoni vai vairāk un koncesijas līmenis ir 80 % vai vairāk vai |
| --- | --- | --- |

a)

Dalībnieks steidzami, proti, divu darbdienu laikā, paziņo visiem pārējiem dalībniekiem par saistībām, ja tas piešķir tādu saistīto atbalstu tirdzniecības jomā, kura vērtība ir:

—

SDR divi miljoni vai vairāk un koncesijas līmenis ir 80 % vai vairāk vai

| — | mazāka nekā SDR divi miljoni un koncesijas līmenis ir 50 % vai vairāk, izņemot 35. panta a) un b) punktā minētos gadījumus. |
| --- | --- |

—

mazāka nekā SDR divi miljoni un koncesijas līmenis ir 50 % vai vairāk, izņemot 35. panta a) un b) punktā minētos gadījumus.

| b) | Dalībnieks arī nekavējoties paziņo visiem pārējiem dalībniekiem, ja tiek parakstīts atbalsta protokols, kredītlīnija vai līdzīga vienošanās. |
| --- | --- |

b)

Dalībnieks arī nekavējoties paziņo visiem pārējiem dalībniekiem, ja tiek parakstīts atbalsta protokols, kredītlīnija vai līdzīga vienošanās.

| c) | Iepriekšējs paziņojums nav jāizdara, ja dalībnieks plāno saskaņot finansiālos noteikumus, par kuriem izdarīts steidzams paziņojums. |
| --- | --- |

c)

Iepriekšējs paziņojums nav jāizdara, ja dalībnieks plāno saskaņot finansiālos noteikumus, par kuriem izdarīts steidzams paziņojums.

4. iedaļa.   Saistītā atbalsta apspriešanas procedūras

48.   Apspriešanās mērķis

| a) | Dalībnieks, kas cenšas noskaidrot iespējamo tirdzniecības pamatojumu attiecībā uz saistīto atbalstu, var lūgt nodrošināt pilnu atbalsta kvalitātes novērtējumu (sīki izklāstīts IX pielikumā). |
| --- | --- |

a)

Dalībnieks, kas cenšas noskaidrot iespējamo tirdzniecības pamatojumu attiecībā uz saistīto atbalstu, var lūgt nodrošināt pilnu atbalsta kvalitātes novērtējumu (sīki izklāstīts IX pielikumā).

| b) | Turklāt dalībnieks var lūgt apspriešanos ar citiem dalībniekiem saskaņā ar 49. pantu. Tā ietver 54. pantā minētās mutvārdu apspriedes, lai izvērtētu:






  — | pirmkārt, vai atbalsta piedāvājums atbilst 33. un 34. panta prasībām, un |
| --- | --- | --- |

b)

Turklāt dalībnieks var lūgt apspriešanos ar citiem dalībniekiem saskaņā ar 49. pantu. Tā ietver 54. pantā minētās mutvārdu apspriedes, lai izvērtētu:

—

pirmkārt, vai atbalsta piedāvājums atbilst 33. un 34. panta prasībām, un

| — | vajadzības gadījumā, vai atbalsta piedāvājums ir pamatots, pat ja tas neatbilst 33. un 34. panta prasībām. |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā, vai atbalsta piedāvājums ir pamatots, pat ja tas neatbilst 33. un 34. panta prasībām.

49.   Apspriešanās joma un grafiks

| a) | Apspriežu laikā dalībnieks cita starpā var lūgt šādu informāciju:






  — | sīki izstrādāta tehniski ekonomiska pamatojuma/projekta aplēses novērtējumu, |
| --- | --- | --- |

a)

Apspriežu laikā dalībnieks cita starpā var lūgt šādu informāciju:

—

sīki izstrādāta tehniski ekonomiska pamatojuma/projekta aplēses novērtējumu,

| — | vai ir piedāvājums, kas konkurē ar atbalsta finansējumu vai finansēšanu bez koncesijas, |
| --- | --- |

—

vai ir piedāvājums, kas konkurē ar atbalsta finansējumu vai finansēšanu bez koncesijas,

| — | par sagaidāmiem ārvalstu valūtas ienākumiem vai uzkrājumiem no projekta, |
| --- | --- |

—

par sagaidāmiem ārvalstu valūtas ienākumiem vai uzkrājumiem no projekta,

| — | vai ir sadarbība ar daudzpusējām organizācijām, piemēram, Pasaules Banku, |
| --- | --- |

—

vai ir sadarbība ar daudzpusējām organizācijām, piemēram, Pasaules Banku,

| — | par starptautiskā konkurējošā piedāvājuma (ICB) klātbūtni, jo īpaši – ja donorvalsts piegādātājs ir zemākais novērtētais piedāvājums, |
| --- | --- |

—

par starptautiskā konkurējošā piedāvājuma (ICB) klātbūtni, jo īpaši – ja donorvalsts piegādātājs ir zemākais novērtētais piedāvājums,

| — | par saistībām attiecībā uz vidi, |
| --- | --- |

—

par saistībām attiecībā uz vidi,

| — | par jebkādu privātā sektora līdzdalību un |
| --- | --- |

—

par jebkādu privātā sektora līdzdalību un

| — | koncesijas vai atbalsta kredītu paziņojumu grafiku (piemēram, seši mēneši līdz piedāvājuma slēgšanai vai saistību uzņemšanās dienai). |
| --- | --- |

—

koncesijas vai atbalsta kredītu paziņojumu grafiku (piemēram, seši mēneši līdz piedāvājuma slēgšanai vai saistību uzņemšanās dienai).

| b) | Apspriešanos pabeidz un rezultātus attiecībā uz abiem 48. panta jautājumiem sekretariāts paziņo visiem dalībniekiem vismaz desmit darbdienas pirms piedāvājuma slēgšanas vai saistību uzņemšanās dienas, ņemot vērā agrāko termiņu. Ja starp pusēm, kas apspriežas, ir domstarpības, sekretariāts aicina citus dalībniekus paust savus viedokļus piecu darbdienu laikā. Tas ziņo šos viedokļus dalībniekam paziņotājam, kuram jāpārskata turpmākā rīcība, ja izrādās, ka atbalsts atbalsta piedāvājumam nav būtisks. |
| --- | --- |

b)

Apspriešanos pabeidz un rezultātus attiecībā uz abiem 48. panta jautājumiem sekretariāts paziņo visiem dalībniekiem vismaz desmit darbdienas pirms piedāvājuma slēgšanas vai saistību uzņemšanās dienas, ņemot vērā agrāko termiņu. Ja starp pusēm, kas apspriežas, ir domstarpības, sekretariāts aicina citus dalībniekus paust savus viedokļus piecu darbdienu laikā. Tas ziņo šos viedokļus dalībniekam paziņotājam, kuram jāpārskata turpmākā rīcība, ja izrādās, ka atbalsts atbalsta piedāvājumam nav būtisks.

50.   Apspriežu rezultāts

| a) | Donors, kas vēlas turpināt projektu, neraugoties uz to, ka nav būtiska atbalsta, sniedz iepriekšēju paziņojumu par saviem nodomiem pārējiem dalībniekiem ne vēlāk kā 60 kalendārās dienas pēc apspriedes pabeigšanas, t. i., priekšsēdētāja lēmuma pieņemšanas. Donors arī uzraksta vēstuli ESAO ģenerālsekretāram, kurā izklāsta apspriežu rezultātus un paskaidro valsts intereses, kas nav saistītas ar tirdzniecību un kas nosaka šādu rīcību. Dalībnieki uzskata, ka šādi gadījumi būs reti. |
| --- | --- |

a)

Donors, kas vēlas turpināt projektu, neraugoties uz to, ka nav būtiska atbalsta, sniedz iepriekšēju paziņojumu par saviem nodomiem pārējiem dalībniekiem ne vēlāk kā 60 kalendārās dienas pēc apspriedes pabeigšanas, t. i., priekšsēdētāja lēmuma pieņemšanas. Donors arī uzraksta vēstuli ESAO ģenerālsekretāram, kurā izklāsta apspriežu rezultātus un paskaidro valsts intereses, kas nav saistītas ar tirdzniecību un kas nosaka šādu rīcību. Dalībnieki uzskata, ka šādi gadījumi būs reti.

| b) | Donors nekavējoties paziņo dalībniekiem, ka tas ir nosūtījis vēstuli ESAO ģenerālsekretāram, un tās kopiju pievieno paziņojumam. Ne donors, ne arī kāds cits dalībnieks neuzņemas saistītā atbalsta saistības desmit darbdienu laikā pēc tam, kad dalībniekiem sniegts šis paziņojums. Projektiem, attiecībā uz kuriem apspriešanās procesā ir noteikti konkurējoši komerciāli piedāvājumi, iepriekšminēto desmit darbdienu laikposmu pagarina līdz 15 dienām. |
| --- | --- |

b)

Donors nekavējoties paziņo dalībniekiem, ka tas ir nosūtījis vēstuli ESAO ģenerālsekretāram, un tās kopiju pievieno paziņojumam. Ne donors, ne arī kāds cits dalībnieks neuzņemas saistītā atbalsta saistības desmit darbdienu laikā pēc tam, kad dalībniekiem sniegts šis paziņojums. Projektiem, attiecībā uz kuriem apspriešanās procesā ir noteikti konkurējoši komerciāli piedāvājumi, iepriekšminēto desmit darbdienu laikposmu pagarina līdz 15 dienām.

| c) | Sekretariāts pārrauga apspriežu noriti un rezultātus. |
| --- | --- |

c)

Sekretariāts pārrauga apspriežu noriti un rezultātus.

5. iedaļa.   Informācijas apmaiņa par eksporta kredītiem un atbalstu tirdzniecības jomā

51.   Kontaktadreses

Visu saziņu veic starp katrā valstī izraudzītām kontaktadresēm, izmantojot tūlītējas saziņas līdzekļus, piemēram, OLIS, un ar to rīkojas konfidenciāli.

52.   Informācijas lūgumu saturs

| a) | Dalībnieks var lūgt informāciju citam dalībniekam par attieksmi, kāda tam ir attiecībā uz trešo valsti, iestādi trešā valstī vai konkrētu uzņēmējdarbības īstenošanas paņēmienu. |
| --- | --- |

a)

Dalībnieks var lūgt informāciju citam dalībniekam par attieksmi, kāda tam ir attiecībā uz trešo valsti, iestādi trešā valstī vai konkrētu uzņēmējdarbības īstenošanas paņēmienu.

| b) | Dalībnieks, kas saņēmis pieteikumu oficiālam atbalstam, var lūgt informāciju citam dalībniekam, norādot visizdevīgākos kredīta noteikumus, ko dalībnieks informācijas lūguma iesniedzējs vēlētos atbalstīt. |
| --- | --- |

b)

Dalībnieks, kas saņēmis pieteikumu oficiālam atbalstam, var lūgt informāciju citam dalībniekam, norādot visizdevīgākos kredīta noteikumus, ko dalībnieks informācijas lūguma iesniedzējs vēlētos atbalstīt.

| c) | Ja informācijas lūgums ir iesniegts vairāk nekā vienam dalībniekam, tajā ietver adresātu sarakstu. |
| --- | --- |

c)

Ja informācijas lūgums ir iesniegts vairāk nekā vienam dalībniekam, tajā ietver adresātu sarakstu.

| d) | Visu informācijas lūgumu kopijas nosūta sekretariātam. |
| --- | --- |

d)

Visu informācijas lūgumu kopijas nosūta sekretariātam.

53.   Atbilžu saturs

| a) | Dalībnieks, kuram ir adresēts informācijas lūgums, atbild septiņu kalendāro dienu laikā un sniedz pēc iespējas vairāk informācijas. Atbildē iekļauj visprecīzākās norādes, ko dalībnieks var sniegt par lēmumu, kuru tas, iespējams, pieņems. Ja nepieciešams, pilna atbilde seko iespējami īsā laikā. Kopijas nosūta citiem informācijas lūguma adresātiem un sekretariātam. |
| --- | --- |

a)

Dalībnieks, kuram ir adresēts informācijas lūgums, atbild septiņu kalendāro dienu laikā un sniedz pēc iespējas vairāk informācijas. Atbildē iekļauj visprecīzākās norādes, ko dalībnieks var sniegt par lēmumu, kuru tas, iespējams, pieņems. Ja nepieciešams, pilna atbilde seko iespējami īsā laikā. Kopijas nosūta citiem informācijas lūguma adresātiem un sekretariātam.

| b) | Ja atbilde uz informācijas lūgumu vēlāk kļūst par nederīgu jebkāda iemesla dēļ, piemēram:






  — | pieteikums ir izdarīts, mainīts vai atsaukts vai |
| --- | --- | --- |

b)

Ja atbilde uz informācijas lūgumu vēlāk kļūst par nederīgu jebkāda iemesla dēļ, piemēram:

—

pieteikums ir izdarīts, mainīts vai atsaukts vai

| — | citi apstākļi tiek izskatīti, |
| --- | --- |

—

citi apstākļi tiek izskatīti,

atbildi sniedz nevilcinoties un kopijas sniedz visiem pārējiem informācijas lūguma adresātiem un sekretariātam.

54.   Mutvārdu apspriedes

| a) | Dalībnieki vienojas labvēlīgi atbildēt uz lūgumiem pēc ātrām mutvārdu apspriedēm desmit darbdienu laikā. |
| --- | --- |

a)

Dalībnieki vienojas labvēlīgi atbildēt uz lūgumiem pēc ātrām mutvārdu apspriedēm desmit darbdienu laikā.

| b) | Lūgumu sasaukt mutvārdu apspriedi drīkst izteikt gan dalībnieki, gan nepievienojušās valstis. Apspriedes norit iespējami īsā laikā pēc desmit darbdienu laika posma beigām. |
| --- | --- |

b)

Lūgumu sasaukt mutvārdu apspriedi drīkst izteikt gan dalībnieki, gan nepievienojušās valstis. Apspriedes norit iespējami īsā laikā pēc desmit darbdienu laika posma beigām.

| c) | Dalībnieku priekšsēdētājs ar sekretariātu saskaņo nepieciešamību pēc nepieciešamas turpmākas rīcības, piemēram, kopīgas nostājas. Sekretariāts nekavējoties paziņo apspriedes rezultātus. |
| --- | --- |

c)

Dalībnieku priekšsēdētājs ar sekretariātu saskaņo nepieciešamību pēc nepieciešamas turpmākas rīcības, piemēram, kopīgas nostājas. Sekretariāts nekavējoties paziņo apspriedes rezultātus.

55.   Kopīgo nostāju procedūras un veids

| a) | Kopīgās nostājas priekšlikumi ir adresēti vienīgi sekretariātam. Kopīgās nostājas priekšlikumu sekretariāts nosūta visiem dalībniekiem un, ja tas attiecas uz saistīto atbalstu, uz visām DAC kontaktadresēm. OLIS kopīgo nostāju reģistra paziņojumu sadaļā nenorāda ierosinātāja identitāti. Sekretariāts tomēr var mutiski atklāt ierosinātāja identitāti dalībniekam vai DAC loceklim pēc pieprasījuma. Sekretariāts saglabā šādu pieprasījumu uzskaites datus. |
| --- | --- |

a)

Kopīgās nostājas priekšlikumi ir adresēti vienīgi sekretariātam. Kopīgās nostājas priekšlikumu sekretariāts nosūta visiem dalībniekiem un, ja tas attiecas uz saistīto atbalstu, uz visām DAC kontaktadresēm. OLIS kopīgo nostāju reģistra paziņojumu sadaļā nenorāda ierosinātāja identitāti. Sekretariāts tomēr var mutiski atklāt ierosinātāja identitāti dalībniekam vai DAC loceklim pēc pieprasījuma. Sekretariāts saglabā šādu pieprasījumu uzskaites datus.

| b) | Kopīgās nostājas priekšlikumu datē, un tie ir šādā formātā:






  — | atsauces numurs, “Kopīga nostāja”, |
| --- | --- | --- |

b)

Kopīgās nostājas priekšlikumu datē, un tie ir šādā formātā:

—

atsauces numurs, “Kopīga nostāja”,

| — | importētājvalsts un pircēja nosaukums, |
| --- | --- |

—

importētājvalsts un pircēja nosaukums,

| — | iespējami precīzs projekta nosaukums vai apraksts, lai skaidri identificētu projektu, |
| --- | --- |

—

iespējami precīzs projekta nosaukums vai apraksts, lai skaidri identificētu projektu,

| — | noteikumi, ko paredz ierosinātāja valsts, |
| --- | --- |

—

noteikumi, ko paredz ierosinātāja valsts,

| — | kopīgās nostājas priekšlikums, |
| --- | --- |

—

kopīgās nostājas priekšlikums,

| — | zināmo konkurējošo solītāju valstiskā piederība un nosaukumi, |
| --- | --- |

—

zināmo konkurējošo solītāju valstiskā piederība un nosaukumi,

| — | komerciālā un finanšu piedāvājuma slēgšanas diena un piedāvājuma numurs, cik vien tas ir zināms, |
| --- | --- |

—

komerciālā un finanšu piedāvājuma slēgšanas diena un piedāvājuma numurs, cik vien tas ir zināms,

| — | cita saistītā informācija, ieskaitot kopīgās nostājas iemeslus, projekta pētījumu pieejamību un/vai īpašus apstākļus. |
| --- | --- |

—

cita saistītā informācija, ieskaitot kopīgās nostājas iemeslus, projekta pētījumu pieejamību un/vai īpašus apstākļus.

| c) | Kopīgās nostājas priekšlikumu, kas ierosināts saskaņā ar 33. panta b) punkta 4. apakšpunktu, adresē sekretariātam un kopijas nosūta pārējiem dalībniekiem. Dalībnieks, kas iesniedz kopīgās nostājas priekšlikumu, sniedz pilnu paskaidrojumu par iemesliem, kādēļ tas uzskata, ka valsts klasificēšanai jābūt atšķirīgai no 33. panta b) punktā izklāstītās procedūras. |
| --- | --- |

c)

Kopīgās nostājas priekšlikumu, kas ierosināts saskaņā ar 33. panta b) punkta 4. apakšpunktu, adresē sekretariātam un kopijas nosūta pārējiem dalībniekiem. Dalībnieks, kas iesniedz kopīgās nostājas priekšlikumu, sniedz pilnu paskaidrojumu par iemesliem, kādēļ tas uzskata, ka valsts klasificēšanai jābūt atšķirīgai no 33. panta b) punktā izklāstītās procedūras.

| d) | Sekretariāts publisko pieņemtās kopīgās nostājas. |
| --- | --- |

d)

Sekretariāts publisko pieņemtās kopīgās nostājas.

56.   Atbildes uz kopīgo nostāju priekšlikumiem

| a) | Atbildes sniedz 20 kalendāro dienu laikā, lai gan dalībnieki ir mudināti atbildēt uz kopīgās nostājas priekšlikumu iespējami ātrāk. |
| --- | --- |

a)

Atbildes sniedz 20 kalendāro dienu laikā, lai gan dalībnieki ir mudināti atbildēt uz kopīgās nostājas priekšlikumu iespējami ātrāk.

| b) | Atbilde var būt lūgums pēc papildu informācijas, akcepts, noraidījums, kopīgās nostājas koriģēšanas priekšlikums vai alternatīvas kopīgās nostājas priekšlikums. |
| --- | --- |

b)

Atbilde var būt lūgums pēc papildu informācijas, akcepts, noraidījums, kopīgās nostājas koriģēšanas priekšlikums vai alternatīvas kopīgās nostājas priekšlikums.

| c) | Attiecībā uz dalībnieku, kas paziņo, ka tam nav nekādas nostājas, jo nav saskāries ar eksportētāju vai iestādi saņēmējā valstī saistībā ar atbalstu attiecīgajam projektam, uzskata, ka tas ir akceptējis kopīgās nostājas priekšlikumu. |
| --- | --- |

c)

Attiecībā uz dalībnieku, kas paziņo, ka tam nav nekādas nostājas, jo nav saskāries ar eksportētāju vai iestādi saņēmējā valstī saistībā ar atbalstu attiecīgajam projektam, uzskata, ka tas ir akceptējis kopīgās nostājas priekšlikumu.

57.   Kopīgo nostāju pieņemšana

| a) | Pēc 20 kalendāro dienu laikposma sekretariāts informē visus dalībniekus par kopīgās nostājas priekšlikuma statusu. Ja kopīgo nostāju nav akceptējuši visi dalībnieki, bet neviens to nav noraidījis, priekšlikumu atstāj spēkā uz papildu astoņu kalendāro dienu laika posmu. |
| --- | --- |

a)

Pēc 20 kalendāro dienu laikposma sekretariāts informē visus dalībniekus par kopīgās nostājas priekšlikuma statusu. Ja kopīgo nostāju nav akceptējuši visi dalībnieki, bet neviens to nav noraidījis, priekšlikumu atstāj spēkā uz papildu astoņu kalendāro dienu laika posmu.

| b) | Pēc šā papildu laikposma attiecībā uz dalībnieku, kas nav skaidri noraidījis kopīgās nostājas priekšlikumu, uzskata, ka tas ir pieņēmis kopīgo nostāju. Tomēr dalībnieks, arī dalībnieks ierosinātājs, savu kopīgās nostājas akceptu var noteikt atkarīgu no tā, vai viens vai vairāki dalībnieki sniedz skaidru akceptu. |
| --- | --- |

b)

Pēc šā papildu laikposma attiecībā uz dalībnieku, kas nav skaidri noraidījis kopīgās nostājas priekšlikumu, uzskata, ka tas ir pieņēmis kopīgo nostāju. Tomēr dalībnieks, arī dalībnieks ierosinātājs, savu kopīgās nostājas akceptu var noteikt atkarīgu no tā, vai viens vai vairāki dalībnieki sniedz skaidru akceptu.

| c) | Ja dalībnieks neakceptē vienu vai vairākus kopīgās nostājas elementus, tas netieši akceptē visus pārējos kopīgās nostājas elementus. Saprotams, ka šāda daļēja akceptēšana var izraisīt to, ka citi dalībnieki maina savu attieksmi pret piedāvāto kopīgo nostāju. Visi dalībnieki var brīvi piedāvāt vai saskaņot noteikumus, uz kuriem neattiecas kopīgā nostāja. |
| --- | --- |

c)

Ja dalībnieks neakceptē vienu vai vairākus kopīgās nostājas elementus, tas netieši akceptē visus pārējos kopīgās nostājas elementus. Saprotams, ka šāda daļēja akceptēšana var izraisīt to, ka citi dalībnieki maina savu attieksmi pret piedāvāto kopīgo nostāju. Visi dalībnieki var brīvi piedāvāt vai saskaņot noteikumus, uz kuriem neattiecas kopīgā nostāja.

| d) | Kopīgo nostāju, kas netika pieņemta, var izskatīt no jauna, izmantojot 55. un 56. panta procedūras. Šādos apstākļos dalībnieki nav saistīti ar savu sākotnējo lēmumu. |
| --- | --- |

d)

Kopīgo nostāju, kas netika pieņemta, var izskatīt no jauna, izmantojot 55. un 56. panta procedūras. Šādos apstākļos dalībnieki nav saistīti ar savu sākotnējo lēmumu.

58.   Domstarpības par kopīgajām nostājām

Ja ierosinātājs dalībnieks un dalībnieks, kas ir piedāvājis koriģēšanu vai alternatīvu, nevar vienoties par kopīgo nostāju papildu astoņu kalendāro dienu laikposmā, šo laikposmu var pagarināt ar abpusēju piekrišanu. Sekretariāts informē visus dalībniekus par jebkuru šādu pagarināšanu.

59.   Kopīgās nostājas piemērošanas diena

Sekretariāts informē visus dalībniekus par to, ka kopīgā nostāja stāsies spēkā vai ka tā ir noraidīta. Kopīgā nostāja stājas spēkā trīs kalendārās dienas pēc šā paziņojuma. Sekretariāts ar OLIS starpniecību paziņo pastāvīgi atjauninātus uzskaites datus par visām kopīgajām nostājām, attiecībā uz kurām ir panākta vienošanās vai par kurām nav nolemts.

60.   Kopīgo nostāju spēkā esība

| a) | Kopīgā nostāja, tiklīdz panākta vienošanās par to, ir spēkā divus gadus no tās piemērošanas dienas, ja vien sekretariāts nav informēts par to, ka tā vairs nav saistoša un ka šo faktu ir akceptējuši visi dalībnieki. Kopīgā nostāja paliek spēkā papildu divu gadu laikposmā, ja dalībnieks lūdz pagarinājumu 14 kalendāro dienu laikā pēc sākotnējā beigu termiņa. Par turpmākiem pagarinājumiem var vienoties, izmantojot to pašu procedūru. Kopīgā nostāja, par kuru panākta vienošanās atbilstoši 33. panta b) punkta 4. apakšpunktam, ir spēkā līdz brīdim, kad ir pieejami Pasaules Bankas dati par nākamo gadu. |
| --- | --- |

a)

Kopīgā nostāja, tiklīdz panākta vienošanās par to, ir spēkā divus gadus no tās piemērošanas dienas, ja vien sekretariāts nav informēts par to, ka tā vairs nav saistoša un ka šo faktu ir akceptējuši visi dalībnieki. Kopīgā nostāja paliek spēkā papildu divu gadu laikposmā, ja dalībnieks lūdz pagarinājumu 14 kalendāro dienu laikā pēc sākotnējā beigu termiņa. Par turpmākiem pagarinājumiem var vienoties, izmantojot to pašu procedūru. Kopīgā nostāja, par kuru panākta vienošanās atbilstoši 33. panta b) punkta 4. apakšpunktam, ir spēkā līdz brīdim, kad ir pieejami Pasaules Bankas dati par nākamo gadu.

| b) | Sekretariāts pārrauga kopīgo nostāju statusu un atbilstīgi informē dalībniekus, uzturot OLIS“spēkā esošo kopīgo nostāju statusa” sarakstu. Sekretariāts cita starpā veic šādas darbības:






  — | pievieno jaunās kopīgās nostājas, kad tās ir akceptējuši dalībnieki, |
| --- | --- | --- |

b)

Sekretariāts pārrauga kopīgo nostāju statusu un atbilstīgi informē dalībniekus, uzturot OLIS“spēkā esošo kopīgo nostāju statusa” sarakstu. Sekretariāts cita starpā veic šādas darbības:

—

pievieno jaunās kopīgās nostājas, kad tās ir akceptējuši dalībnieki,

| — | atjaunina beigu datumu, ja dalībnieks lūdz pagarinājumu, |
| --- | --- |

—

atjaunina beigu datumu, ja dalībnieks lūdz pagarinājumu,

| — | dzēš kopīgās nostājas, kuru termiņš ir beidzies, |
| --- | --- |

—

dzēš kopīgās nostājas, kuru termiņš ir beidzies,

| — | katru ceturksni izdod kopīgo nostāju sarakstu, kuru termiņš beidzas nākamajā ceturksnī. |
| --- | --- |

—

katru ceturksni izdod kopīgo nostāju sarakstu, kuru termiņš beidzas nākamajā ceturksnī.

6. iedaļa.   Darbības noteikumi attiecībā uz minimālo procentu likmju (CIRR) paziņošanu

61.   Minimālo procentu likmju paziņošana

| a) | To valūtu CIRR, kas noteiktas saskaņā ar 20. panta noteikumiem, vismaz reizi mēnesī nosūta sekretariātam, izmantojot tūlītējas saziņas līdzekļus, izsūtīšanai visiem dalībniekiem. |
| --- | --- |

a)

To valūtu CIRR, kas noteiktas saskaņā ar 20. panta noteikumiem, vismaz reizi mēnesī nosūta sekretariātam, izmantojot tūlītējas saziņas līdzekļus, izsūtīšanai visiem dalībniekiem.

| b) | Šādam paziņojumam jānonāk sekretariātā ne vēlāk kā piecas dienas pēc tā mēneša beigām, uz ko attiecas šī informācija. Tad sekretariāts nekavējoties informē visus dalībniekus par piemērojamajām likmēm. |
| --- | --- |

b)

Šādam paziņojumam jānonāk sekretariātā ne vēlāk kā piecas dienas pēc tā mēneša beigām, uz ko attiecas šī informācija. Tad sekretariāts nekavējoties informē visus dalībniekus par piemērojamajām likmēm.

62.   Procentu likmju piemērošanas diena

Jebkuras izmaiņas procentu likmēs stājas spēkā piecpadsmitajā dienā pēc katra mēneša beigām.

63.   Steidzamas procentu likmju izmaiņas

Ja tirgus norises nosaka vajadzību pēc to CIRR izmaiņu paziņošanas, kas notikušas attiecīgā mēneša laikā, izmainīto likmi ievieš desmit dienas pēc tam, kad paziņojumu par šo izmaiņu ir saņēmis sekretariāts.

7. iedaļa.   Pārskatīšana

64.   Vienošanās regulāra pārskatīšana

| a) | Dalībnieki vismaz reizi gadā pārskata vienošanās darbību. Pārskatīšana parasti notiek katra gada otrajā ceturksnī. Pārskatīšanā dalībnieki cita starpā pārbauda paziņošanas procedūras, atkāpes, DDR sistēmas īstenošanu un darbību, noteikumus un procedūras attiecībā uz saistīto atbalstu, saskaņošanas jautājumus, iepriekšējās saistības, praksi attiecībā uz lauksaimniecības izstrādājumiem un plašākas vienošanās līdzdalības iespējas. |
| --- | --- |

a)

Dalībnieki vismaz reizi gadā pārskata vienošanās darbību. Pārskatīšana parasti notiek katra gada otrajā ceturksnī. Pārskatīšanā dalībnieki cita starpā pārbauda paziņošanas procedūras, atkāpes, DDR sistēmas īstenošanu un darbību, noteikumus un procedūras attiecībā uz saistīto atbalstu, saskaņošanas jautājumus, iepriekšējās saistības, praksi attiecībā uz lauksaimniecības izstrādājumiem un plašākas vienošanās līdzdalības iespējas.

| b) | Šo pārskatīšanu balsta uz informāciju par dalībnieku pieredzi un uz to priekšlikumiem, lai uzlabotu vienošanās darbību un efektivitāti. Dalībnieki ņem vērā vienošanās mērķus un dominējošo ekonomikas un monetāro stāvokli. Informācija un priekšlikumi, ko dalībnieki vēlas iesniegt šai pārskatīšanai, nonāk sekretariātā ne vēlāk kā četrdesmit piecas kalendārās dienas pirms pārskatīšanas dienas. |
| --- | --- |

b)

Šo pārskatīšanu balsta uz informāciju par dalībnieku pieredzi un uz to priekšlikumiem, lai uzlabotu vienošanās darbību un efektivitāti. Dalībnieki ņem vērā vienošanās mērķus un dominējošo ekonomikas un monetāro stāvokli. Informācija un priekšlikumi, ko dalībnieki vēlas iesniegt šai pārskatīšanai, nonāk sekretariātā ne vēlāk kā četrdesmit piecas kalendārās dienas pirms pārskatīšanas dienas.

65.   Minimālo procentu likmju pārskatīšana

| a) | Dalībnieki periodiski pārskata CIRR noteikšanas sistēmu, lai nodrošinātu, ka paziņotās likmes atspoguļo pašreizējos tirgus nosacījumus un atbilst spēkā esošo likmju noteikšanas pamatmērķiem. Šādas pārskatīšanas attiecas arī uz rezervi, kas jāpieskaita, piemērojot šīs likmes. |
| --- | --- |

a)

Dalībnieki periodiski pārskata CIRR noteikšanas sistēmu, lai nodrošinātu, ka paziņotās likmes atspoguļo pašreizējos tirgus nosacījumus un atbilst spēkā esošo likmju noteikšanas pamatmērķiem. Šādas pārskatīšanas attiecas arī uz rezervi, kas jāpieskaita, piemērojot šīs likmes.

| b) | Dalībnieks var iesniegt dalībnieku priekšsēdētājam argumentētu lūgumu pēc ārkārtējas pārskatīšanas, ja šis dalībnieks uzskata, ka vienas vai vairāku valūtu CIRR vairs neatspoguļo pašreizējos tirgus nosacījumus. |
| --- | --- |

b)

Dalībnieks var iesniegt dalībnieku priekšsēdētājam argumentētu lūgumu pēc ārkārtējas pārskatīšanas, ja šis dalībnieks uzskata, ka vienas vai vairāku valūtu CIRR vairs neatspoguļo pašreizējos tirgus nosacījumus.

66.   Minimālo prēmiju likmju un saistītu jautājumu pārskatīšana

Dalībnieki regulāri pārrauga un pārskata visus prēmiju noteikumus un kārtību. Tas ietver šādus pasākumus:

| a) | valsts riska modeļa metodikas pārskatīšanu attiecībā uz tās pamatotību, ņemot vērā pieredzi; |
| --- | --- |

a)

valsts riska modeļa metodikas pārskatīšanu attiecībā uz tās pamatotību, ņemot vērā pieredzi;

| b) | minimālās prēmiju likmes valstij un valsts kredītriskam, lai laika gaitā tās pielāgotu ar mērķi nodrošināt, ka tās saglabājas kā precīzs riska mērs, ņemot vērā trīs PFT: naudas plūsmu un uzkrājuma pieejas, un attiecīgā gadījumā privātā tirgus rādītājus; |
| --- | --- |

b)

minimālās prēmiju likmes valstij un valsts kredītriskam, lai laika gaitā tās pielāgotu ar mērķi nodrošināt, ka tās saglabājas kā precīzs riska mērs, ņemot vērā trīs PFT: naudas plūsmu un uzkrājuma pieejas, un attiecīgā gadījumā privātā tirgus rādītājus;

| c) | MPR izmaiņas, kas ņem vērā eksporta kredītu produktu atšķirīgo kvalitāti un nodrošinātā seguma procentuālo daļu; un |
| --- | --- |

c)

MPR izmaiņas, kas ņem vērā eksporta kredītu produktu atšķirīgo kvalitāti un nodrošinātā seguma procentuālo daļu; un

| d) | uzkrāto pieredzi saistībā ar riska mazināšanu un/vai izslēgšanu, kā to nosaka 28. pants, un turpmāku konkrēto riska mazināšanas/izslēgšanas faktoru derīgumu un piemērotību. Lai palīdzētu pārskatīšanā, sekretariāts sniedz ziņojumus par visiem paziņojumiem. |
| --- | --- |

d)

uzkrāto pieredzi saistībā ar riska mazināšanu un/vai izslēgšanu, kā to nosaka 28. pants, un turpmāku konkrēto riska mazināšanas/izslēgšanas faktoru derīgumu un piemērotību. Lai palīdzētu pārskatīšanā, sekretariāts sniedz ziņojumus par visiem paziņojumiem.

---

(1)  Kā nosaka ESAO konvencijas 5. pants.

(2)  Balstoties uz Pasaules Bankas gada pārskatu par valstu iedalījumu, valstu kategorijas klasifikācijai tiks izmantots nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju; šie sliekšņi ir pieejami ESAO tīmekļa vietnē (www.oecd.org/ech/xcred).

(3)  Administratīviem mērķiem dažas valstis, kas parasti nesaņem valsts atbalstītus eksporta kredītus, drīkst neklasificēt.

(4)  Privātā tirgus rādītāji ir: valsts obligācijas, salīdzinājuma metode, zaudējumu tirgus un sindicētie aizdevumi.

(5)  Balstoties uz Pasaules Bankas gada pārskatu par valstu iedalījumu, lai noteiktu tiesības uz saistīto palīdzību, tiks izmantots nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju; šīs robežvērtības pieejamas ESAO tīmekļa vietnē (www.oecd.org/ech/xcred).

(6)  33. panta b) punkta 5. apakšpunkta izpratnē kodolspēkstacijas norakstīšanu var uzskatīt par humāno palīdzību. Kodolnegadījuma vai lielas rūpnieciskas katastrofas gadījumā, kas izraisa nopietnu pārrobežu piesārņojumu, jebkurš tās skartais dalībnieks drīkst piešķirt saistīto palīdzību, lai likvidētu vai mazinātu tās sekas. Gadījumā, ja pastāv ievērojams šādas avārijas risks, jebkurš potenciāli skarts dalībnieks, kas vēlas piešķirt palīdzību, lai novērstu tās notikšanu, iepriekš par to paziņo saskaņā ar 46. pantu. Citi dalībnieki labvēlīgi izskata saistītās palīdzības procedūru paātrināšanu saskaņā ar konkrētajiem apstākļiem.

I PIELIKUMS

NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM KUĢIEM

I   NODAĻA

NOZARES VIENOŠANĀS DARBĪBAS JOMA

1.   Līdzdalība

Nozares vienošanās dalībnieki ir: Austrālija, Eiropas Savienība, Japāna, Koreja un Norvēģija.

2.   Piemērošanas joma

Šī nozares vienošanās, kas papildina vienošanos, nosaka konkrētas vadlīnijas oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem, kas attiecas uz šādiem eksporta līgumiem:

| a) | ikvienu jaunu jūras kuģi ar 100 gt un vairāk, ko izmanto preču vai cilvēku pārvadāšanai vai īpašu pakalpojumu veikšanai (piemēram, zvejas kuģi, zivju pārstrādes bāzes kuģi, ledlauži un tādi kuģi kā bagari, kam, pateicoties to dzinējspēkam un vadīšanai (stūrēšanai), nemainīgi ir raksturīgas visas īpašības, lai tie būtu piemēroti patstāvīgai kuģošanai atklātā jūrā), velkoņiem, kuru jauda ir no 365 kilovatiem un vairāk, kā arī kuģu nepabeigtajiem korpusiem, kas ir peldoši un pārvietojami. Nozares vienošanās neattiecas uz karakuģiem. Nozares vienošanās neattiecas uz peldošām piestātnēm un mobilām piekrastes iekārtām, bet gadījumā, ja rastos problēmas saistībā ar eksporta kredītu piešķiršanu šīm iekārtām, nozares vienošanās dalībnieki (turpmāk – dalībnieki), izskatot ikviena dalībnieka pamatotu pieprasījumu, var nolemt, ka nozaru vienošanās attiecas uz minētajām iekārtām; |
| --- | --- |

a)

ikvienu jaunu jūras kuģi ar 100 gt un vairāk, ko izmanto preču vai cilvēku pārvadāšanai vai īpašu pakalpojumu veikšanai (piemēram, zvejas kuģi, zivju pārstrādes bāzes kuģi, ledlauži un tādi kuģi kā bagari, kam, pateicoties to dzinējspēkam un vadīšanai (stūrēšanai), nemainīgi ir raksturīgas visas īpašības, lai tie būtu piemēroti patstāvīgai kuģošanai atklātā jūrā), velkoņiem, kuru jauda ir no 365 kilovatiem un vairāk, kā arī kuģu nepabeigtajiem korpusiem, kas ir peldoši un pārvietojami. Nozares vienošanās neattiecas uz karakuģiem. Nozares vienošanās neattiecas uz peldošām piestātnēm un mobilām piekrastes iekārtām, bet gadījumā, ja rastos problēmas saistībā ar eksporta kredītu piešķiršanu šīm iekārtām, nozares vienošanās dalībnieki (turpmāk – dalībnieki), izskatot ikviena dalībnieka pamatotu pieprasījumu, var nolemt, ka nozaru vienošanās attiecas uz minētajām iekārtām;

| b) | jebkāda veida kuģa pārbūvi. Kuģa pārbūve nozīmē ikvienu pārbūvi, ko veic jūras kuģiem vairāk nekā ar 1 000 gt, ja pārbūves darbības rada būtiskas kravas izvietojuma, korpusa vai dzinēja sistēmas izmaiņas; |
| --- | --- |

b)

jebkāda veida kuģa pārbūvi. Kuģa pārbūve nozīmē ikvienu pārbūvi, ko veic jūras kuģiem vairāk nekā ar 1 000 gt, ja pārbūves darbības rada būtiskas kravas izvietojuma, korpusa vai dzinēja sistēmas izmaiņas;

| c) | 1) | lai gan nozares vienošanās neietver kuģus, kas atbilst gaisa spilvena kuģu tipam, dalībniekiem ir atļauts piešķirt gaisa spilvena kuģiem eksporta kredītus ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā piešķirot tos kuģiem, kuri nozares vienošanās ziņā ir dominējošie. Tie apņemas samērīgi izmantot šo iespēju un nepiešķirt šādus kredīta nosacījumus gaisa spilvena kuģiem gadījumos, ja konstatē, ka nozares vienošanās noteikumu piemērošana nenodrošina konkurenci; |
| --- | --- | --- |

c)

1)

lai gan nozares vienošanās neietver kuģus, kas atbilst gaisa spilvena kuģu tipam, dalībniekiem ir atļauts piešķirt gaisa spilvena kuģiem eksporta kredītus ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā piešķirot tos kuģiem, kuri nozares vienošanās ziņā ir dominējošie. Tie apņemas samērīgi izmantot šo iespēju un nepiešķirt šādus kredīta nosacījumus gaisa spilvena kuģiem gadījumos, ja konstatē, ka nozares vienošanās noteikumu piemērošana nenodrošina konkurenci;

| 2) | attiecībā uz nozares vienošanos terminu “gaisa spilvena kuģis” definē šādi: amfībijas tipa transportlīdzeklis, kas sver vismaz 100 tonnu un ir izveidots tā, lai to pilnībā balstītu no transportlīdzekļa plūstošais gaiss, kas veido elastīgā gaisa spilvenu norobežojošā virsmā ietvertu kameru ap transportlīdzekļa perifēriju, un kuru virzīt uz priekšu un kontrolēt spēj dzenskrūves, no ventilatoriem pievadītais gaiss vai līdzīgas ierīces, zemei vai ūdens virsmai atrodoties zem transportlīdzekļa; |
| --- | --- |

2)

attiecībā uz nozares vienošanos terminu “gaisa spilvena kuģis” definē šādi: amfībijas tipa transportlīdzeklis, kas sver vismaz 100 tonnu un ir izveidots tā, lai to pilnībā balstītu no transportlīdzekļa plūstošais gaiss, kas veido elastīgā gaisa spilvenu norobežojošā virsmā ietvertu kameru ap transportlīdzekļa perifēriju, un kuru virzīt uz priekšu un kontrolēt spēj dzenskrūves, no ventilatoriem pievadītais gaiss vai līdzīgas ierīces, zemei vai ūdens virsmai atrodoties zem transportlīdzekļa;

| 3) | ar to saprot, ka ir jāierobežo eksporta kredītu piešķiršana ar vienādiem nosacījumiem, ko ietver šī nozares vienošanās tiem gaisa spilvenu kuģiem, ko izmanto jūras ceļos un ceļos, kuri nav sauszemes ceļi, izņemot piekļūšanai kuģu piestātnēm, kas atrodas ne vairāk kā viena kilometra attālumā no ūdens. |
| --- | --- |

3)

ar to saprot, ka ir jāierobežo eksporta kredītu piešķiršana ar vienādiem nosacījumiem, ko ietver šī nozares vienošanās tiem gaisa spilvenu kuģiem, ko izmanto jūras ceļos un ceļos, kuri nav sauszemes ceļi, izņemot piekļūšanai kuģu piestātnēm, kas atrodas ne vairāk kā viena kilometra attālumā no ūdens.

II   NODAĻA

NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ EKSPORTA KREDĪTIEM UN SAISTĪTO ATBALSTU

3.   Maksimālais atmaksas termiņš

Neatkarīgi no valstu klasifikācijas maksimālais atmaksas termiņš ir 12 gadi pēc piegādes.

4.   Skaidras naudas maksājumi

Veicot piegādi, dalībnieki pieprasa minimālo skaidras naudas maksājumu 20 % apmērā no līgumcenas.

5.   Pamatsummas atmaksa

Eksporta kredīta pamatsummu atmaksā parasti sešu mēnešu un ilgākais 12 mēnešu laikā, regulāri veicot vienādas iemaksas.

6.   Minimālā prēmija

Vienošanās noteikumus, kas attiecas uz minimālās prēmijas standartiem, nepiemēro, kamēr šos noteikumus nav papildus pārskatījuši šīs nozares vienošanās dalībnieki.

7.   Palīdzība

Ikvienam dalībniekam, kas vēlas piešķirt atbalstu, papildus vienošanās noteikumiem ir jāapstiprina, ka kreditēšanas periodā ar kuģi neveic darbības atvērtajā reģistrā un ka ir saņemts attiecīgs apliecinājums tam, ka galaīpašnieks dzīvo saņēmējvalstī, tas nav ārzemju meitasuzņēmums, kas neveic darbību un ir apņēmies nepārdot kuģi bez savas valdības apstiprinājuma.

III   NODAĻA

PROCEDŪRAS

8.   Paziņošana

Lai nodrošinātu pārredzamību, katrs dalībnieks papildus vienošanās noteikumiem un SRAB/Bernes savienības/ESAO kreditoru paziņošanas procedūras noteikumiem katru gadu sniedz informāciju par oficiāla atbalsta piešķiršanas sistēmu un par šīs nozares vienošanās piemērošanas līdzekļiem, tajā skaitā spēkā esošajām sistēmām.

9.   Pārskatīšana

| a) | Nozares vienošanos pārskata katru gadu vai pēc kāda dalībnieka pieprasījuma ESAO Kuģu būves darba grupā un sniedz ziņojumu par to vienošanās dalībniekiem. |
| --- | --- |

a)

Nozares vienošanos pārskata katru gadu vai pēc kāda dalībnieka pieprasījuma ESAO Kuģu būves darba grupā un sniedz ziņojumu par to vienošanās dalībniekiem.

| b) | Lai veicinātu vienotību un konsekvenci starp vienošanos un šo nozares vienošanos un ņemot vērā kuģu būves nozares specifiku, šīs nozares vienošanās un vienošanās dalībnieki vajadzības gadījumā apspriedīsies un veiks saskaņošanu. |
| --- | --- |

b)

Lai veicinātu vienotību un konsekvenci starp vienošanos un šo nozares vienošanos un ņemot vērā kuģu būves nozares specifiku, šīs nozares vienošanās un vienošanās dalībnieki vajadzības gadījumā apspriedīsies un veiks saskaņošanu.

| c) | Pēc vienošanās dalībnieku lēmuma mainīt vienošanos šīs nozares vienošanās dalībnieki (dalībnieki) izskatīs šādu lēmumu un izvērtēs tā ietekmi uz nozares vienošanos. Kamēr minētā izvērtēšana nav pabeigta, vienošanās grozījumi uz šo nozares vienošanos neattieksies. Ja nozares vienošanās dalībniekiem vienošanās grozījumi ir pieņemami, viņi to paziņo rakstiski vienošanās dalībniekiem. Ja nozares vienošanās dalībniekiem vienošanās grozījumi nav pieņemami, ciktāl tie attiecas uz kuģu būvēšanu, viņi informē vienošanās dalībniekus par saviem iebildumiem un sāk sarunas ar tiem, lai jautājumiem rastu risinājumu. Gadījumā, ja abām grupām neizdodas vienoties, nozares vienošanās dalībnieku uzskati attiecībā uz grozījumu piemērošanu kuģu būvniecībai ir noteicošie. |
| --- | --- |

c)

Pēc vienošanās dalībnieku lēmuma mainīt vienošanos šīs nozares vienošanās dalībnieki (dalībnieki) izskatīs šādu lēmumu un izvērtēs tā ietekmi uz nozares vienošanos. Kamēr minētā izvērtēšana nav pabeigta, vienošanās grozījumi uz šo nozares vienošanos neattieksies. Ja nozares vienošanās dalībniekiem vienošanās grozījumi ir pieņemami, viņi to paziņo rakstiski vienošanās dalībniekiem. Ja nozares vienošanās dalībniekiem vienošanās grozījumi nav pieņemami, ciktāl tie attiecas uz kuģu būvēšanu, viņi informē vienošanās dalībniekus par saviem iebildumiem un sāk sarunas ar tiem, lai jautājumiem rastu risinājumu. Gadījumā, ja abām grupām neizdodas vienoties, nozares vienošanās dalībnieku uzskati attiecībā uz grozījumu piemērošanu kuģu būvniecībai ir noteicošie.

| d) | Pēc tam, kad stājas spēkā “Vienošanās par standarta konkurences noteikumu ievērošanu komerciālās kuģu būvniecības un remonta nozarē”, šo nozares vienošanos pārstāj piemērot tiem dalībniekiem, kuriem pēc tiesiskā pamatojuma ir jāpiemēro 1994. gada Vienošanās par eksporta kredītu piešķiršanu kuģiem (C/WP6(94)6). Šie dalībnieki nekavējoties veic pārskatīšanu, lai saskaņotu 1994. gada vienošanos ar šo nozares vienošanos. |
| --- | --- |

d)

Pēc tam, kad stājas spēkā “Vienošanās par standarta konkurences noteikumu ievērošanu komerciālās kuģu būvniecības un remonta nozarē”, šo nozares vienošanos pārstāj piemērot tiem dalībniekiem, kuriem pēc tiesiskā pamatojuma ir jāpiemēro 1994. gada Vienošanās par eksporta kredītu piešķiršanu kuģiem (C/WP6(94)6). Šie dalībnieki nekavējoties veic pārskatīšanu, lai saskaņotu 1994. gada vienošanos ar šo nozares vienošanos.

Pielikums

SAISTĪBAS TURPMĀKAJAM DARBAM

Papildus vienošanās turpmākajam darbam šīs nozares vienošanās dalībnieki apņemas:

| a) | izstrādāt orientējošu sarakstu, iekļaujot tajā tādu veidu kuģus, kurus parasti uzskata par komerciāli neizdevīgiem, ņemot vērā saistītā atbalsta disciplīnas, ko paredz vienošanās; |
| --- | --- |

a)

izstrādāt orientējošu sarakstu, iekļaujot tajā tādu veidu kuģus, kurus parasti uzskata par komerciāli neizdevīgiem, ņemot vērā saistītā atbalsta disciplīnas, ko paredz vienošanās;

| b) | pārskatīt vienošanās noteikumus saistībā ar minimālās prēmijas standartiem, lai iekļautu tos šīs nozares vienošanās saturā; |
| --- | --- |

b)

pārskatīt vienošanās noteikumus saistībā ar minimālās prēmijas standartiem, lai iekļautu tos šīs nozares vienošanās saturā;

| c) | atkarībā no sasniegumiem attiecīgajās starptautiskajās sarunās apspriest citu minimālo likmju disciplīnu iekļaušanu, tajā skaitā īpašo tirgus procentu bāzes likmi un mainīgās likmes; |
| --- | --- |

c)

atkarībā no sasniegumiem attiecīgajās starptautiskajās sarunās apspriest citu minimālo likmju disciplīnu iekļaušanu, tajā skaitā īpašo tirgus procentu bāzes likmi un mainīgās likmes;

| d) | apspriest ikgadējās iemaksas piemērošanu pamatsummas nomaksai. |
| --- | --- |

d)

apspriest ikgadējās iemaksas piemērošanu pamatsummas nomaksai.

II PIELIKUMS

NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM KODOLSPĒKSTACIJĀM

I   NODAĻA

NOZARES VIENOŠANĀS DARBĪBAS JOMA

1.   Darbības joma

| a) | Šī nozares vienošanās, kas papildina vienošanos:






  — | izklāsta īpašas pamatnostādnes, ko piemēro valsts atbalstītiem eksporta kredītiem, kuri saistīti ar pabeigtu kodolspēkstaciju vai to daļu eksporta līgumiem, kas ietver visas sastāvdaļas, ierīces un pakalpojumus, tajā skaitā personālsastāva apmācību, kas vajadzīga šādu kodolspēkstaciju būvniecībai un ekspluatācijas uzsākšanai. Vienošanās arī nosaka noteikumus, ko piemēro atbalstam saistībā ar kodoldegvielu, |
| --- | --- | --- |

a)

Šī nozares vienošanās, kas papildina vienošanos:

—

izklāsta īpašas pamatnostādnes, ko piemēro valsts atbalstītiem eksporta kredītiem, kuri saistīti ar pabeigtu kodolspēkstaciju vai to daļu eksporta līgumiem, kas ietver visas sastāvdaļas, ierīces un pakalpojumus, tajā skaitā personālsastāva apmācību, kas vajadzīga šādu kodolspēkstaciju būvniecībai un ekspluatācijas uzsākšanai. Vienošanās arī nosaka noteikumus, ko piemēro atbalstam saistībā ar kodoldegvielu,

| — | neattiecas uz priekšmetiem, par kuriem pircējs ir parasti atbildīgs, jo īpaši uz izmaksām, kas saistītas ar zemes apbūvi, ceļiem, ciemu būvniecību, elektrolīnijām un ūdens piegādi, kā arī izmaksām, kas izriet no oficiālām apstiprināšanas procedūrām (piemēram, novietojuma atļaujām, būvniecības atļaujām, degvielas iepildes atļaujām), izņemot:






  — | gadījumos, kad kontrolcentra pircējs ir tas pats, kas spēkstacijas pircējs, un līgums ir noslēgts saistībā ar sākotnējo šīs spēkstacijas kontrolcentru, maksimālais atmaksas termiņš un minimālās procentu likmes par sākotnējo kontrolcentru ir tādas pašas kā kodolspēkstacijas gadījumā (t. i., 15 gadi un SCIRR likmes), |
| --- | --- | --- |

—

neattiecas uz priekšmetiem, par kuriem pircējs ir parasti atbildīgs, jo īpaši uz izmaksām, kas saistītas ar zemes apbūvi, ceļiem, ciemu būvniecību, elektrolīnijām un ūdens piegādi, kā arī izmaksām, kas izriet no oficiālām apstiprināšanas procedūrām (piemēram, novietojuma atļaujām, būvniecības atļaujām, degvielas iepildes atļaujām), izņemot:

—

gadījumos, kad kontrolcentra pircējs ir tas pats, kas spēkstacijas pircējs, un līgums ir noslēgts saistībā ar sākotnējo šīs spēkstacijas kontrolcentru, maksimālais atmaksas termiņš un minimālās procentu likmes par sākotnējo kontrolcentru ir tādas pašas kā kodolspēkstacijas gadījumā (t. i., 15 gadi un SCIRR likmes),

| — | neattiecas uz apakšstacijām, transformatoriem un pārvades līnijām. |
| --- | --- |

—

neattiecas uz apakšstacijām, transformatoriem un pārvades līnijām.

| b) | Šo nozares vienošanos piemēro arī esošo kodolspēkstaciju modernizēšanai gadījumos, kad kopējā modernizācijas vērtība ir SDR 80 miljoni vai lielāka (X kategorija) un stacijas ekonomiskā darbība varētu tikt pagarināta vismaz par 15 gadiem. Ja kāds no šiem kritērijiem nav izpildīts, piemērojami vienošanās nosacījumi. |
| --- | --- |

b)

Šo nozares vienošanos piemēro arī esošo kodolspēkstaciju modernizēšanai gadījumos, kad kopējā modernizācijas vērtība ir SDR 80 miljoni vai lielāka (X kategorija) un stacijas ekonomiskā darbība varētu tikt pagarināta vismaz par 15 gadiem. Ja kāds no šiem kritērijiem nav izpildīts, piemērojami vienošanās nosacījumi.

| c) | Vienošanās noteikumus biežāk nekā nozares vienošanās noteikumus piemēro oficiālajam atbalstam, ko sniedz kodolspēkstacijas ekspluatācijas pārtraukšanai. Ekspluatācijas pārtraukšanu definē kā kodolspēkstacijas slēgšanu vai demontāžu. Vienošanās 55. līdz 60. pantā izklāstītās kopīgās nostājas procedūras sniedz iespēju ierobežot vai pagarināt atmaksas termiņus. |
| --- | --- |

c)

Vienošanās noteikumus biežāk nekā nozares vienošanās noteikumus piemēro oficiālajam atbalstam, ko sniedz kodolspēkstacijas ekspluatācijas pārtraukšanai. Ekspluatācijas pārtraukšanu definē kā kodolspēkstacijas slēgšanu vai demontāžu. Vienošanās 55. līdz 60. pantā izklāstītās kopīgās nostājas procedūras sniedz iespēju ierobežot vai pagarināt atmaksas termiņus.

2.   Pārskatīšana

Dalībnieki regulāri pārskata nozares vienošanās noteikumus.

II   NODAĻA

EKSPORTA KREDĪTU UN SAISTĪTĀ ATBALSTA NOTEIKUMI

3.   Maksimālais atmaksas termiņš

Maksimālais atmaksas termiņš, neraugoties uz valstu klasifikāciju, ir piecpadsmit gadi.

4.   Pamatsummas un procentu atmaksa

| a) | Eksporta kredīta pamatsumma atmaksājama vienādās daļās. |
| --- | --- |

a)

Eksporta kredīta pamatsumma atmaksājama vienādās daļās.

| b) | Pamatsumma atmaksājama un procenti maksājami ne retāk kā katrus sešus mēnešus, un pirmais pamatsummas un procentu maksājums izdarāms ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kredīta spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

b)

Pamatsumma atmaksājama un procenti maksājami ne retāk kā katrus sešus mēnešus, un pirmais pamatsummas un procentu maksājums izdarāms ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kredīta spēkā stāšanās dienas.

| c) | Eksporta kredītiem, kas piešķirti nomas darījumu atbalstam, vienādi kombinēti pamatsummas un procentu maksājumi var tikt piemēroti vienādu pamatsummas atmaksu vietā, kā minēts a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

c)

Eksporta kredītiem, kas piešķirti nomas darījumu atbalstam, vienādi kombinēti pamatsummas un procentu maksājumi var tikt piemēroti vienādu pamatsummas atmaksu vietā, kā minēts a) apakšpunktā.

5.   Minimālās procentu likmes

| a) | Dalībnieki, piešķirot oficiālo finansēšanas atbalstu ar tiešās finansēšanas, refinansēšanas vai procentu likmes atbalsta starpniecību, piemēro minimālās procentu likmes; dalībnieki piemēro attiecīgo speciālo tirgus procentu bāzes likmi (SCIRR). Ja nemainīgas SCIRR saistības ir sākotnēji noteiktas ilgākajam pieļaujamajam laika posmam, kas nepārsniedz 15 gadus, sākot no līguma piešķiršanas dienas, jebkuru oficiālo atbalstu atlikušajam aizdevuma laika posmam arī ierobežo tā, lai tas attiektos tikai uz garantijām vai procentu likmes atbalstu pie attiecīgās SCIRR, kura dominē jaunas procentu likmes noteikšanas brīdī. |
| --- | --- |

a)

Dalībnieki, piešķirot oficiālo finansēšanas atbalstu ar tiešās finansēšanas, refinansēšanas vai procentu likmes atbalsta starpniecību, piemēro minimālās procentu likmes; dalībnieki piemēro attiecīgo speciālo tirgus procentu bāzes likmi (SCIRR). Ja nemainīgas SCIRR saistības ir sākotnēji noteiktas ilgākajam pieļaujamajam laika posmam, kas nepārsniedz 15 gadus, sākot no līguma piešķiršanas dienas, jebkuru oficiālo atbalstu atlikušajam aizdevuma laika posmam arī ierobežo tā, lai tas attiektos tikai uz garantijām vai procentu likmes atbalstu pie attiecīgās SCIRR, kura dominē jaunas procentu likmes noteikšanas brīdī.

| b) | Ja oficiālais finansēšanas atbalsts piešķirts attiecībā uz iekārtām, kuras ir domātas daļējai kodolspēkstacijas apgādei un attiecībā uz kurām piegādātājs nav atbildīgs par ekspluatācijas uzsākšanu, minimālā procentu likme ir SCIRR atbilstoši šīs nozares vienošanās 6. pantam. Citā gadījumā dalībnieks var piedāvāt attiecīgo tirgus procentu bāzes likmi (CIRR) atbilstoši vienošanās 20. pantam, ja ilgākais pieļaujamais laika posms no līguma piešķiršanas dienas līdz pēdējai atmaksai nepārsniedz 10 gadus. |
| --- | --- |

b)

Ja oficiālais finansēšanas atbalsts piešķirts attiecībā uz iekārtām, kuras ir domātas daļējai kodolspēkstacijas apgādei un attiecībā uz kurām piegādātājs nav atbildīgs par ekspluatācijas uzsākšanu, minimālā procentu likme ir SCIRR atbilstoši šīs nozares vienošanās 6. pantam. Citā gadījumā dalībnieks var piedāvāt attiecīgo tirgus procentu bāzes likmi (CIRR) atbilstoši vienošanās 20. pantam, ja ilgākais pieļaujamais laika posms no līguma piešķiršanas dienas līdz pēdējai atmaksai nepārsniedz 10 gadus.

6.   
  SCIRR noteikšana

SCIRR nosaka nemainīgā līmenī, par 75 bāzes punktiem pārsniedzot attiecīgās valūtas CIRR, izņemot attiecībā uz Japānas jenu – par 40 bāzes punktiem pārsniedzot CIRR. Attiecībā uz valūtām, kurām ir vairāk nekā viena CIRR likme saskaņā ar vienošanās 20. panta a) punkta pirmo ievilkumu, SCIRR noteikšanai izmanto CIRR ilgākajam termiņam.

7.   Vietējās izmaksas un procentu kapitalizācija

Vienošanās 10. panta d) punkta noteikumi nav spēkā, ja oficiālo finansēšanas atbalstu piešķir, balstoties uz SCIRR. Oficiālais finansēšanas atbalsts, piemērojot citas likmes, nevis SCIRR, gan attiecībā uz vietējām izmaksām, gan attiecībā uz to procentu kapitalizāciju, kas uzkrāti pirms sākuma termiņa, kopsummā nedrīkst pārsniegt 15 % no eksporta vērtības.

8.   Oficiālais atbalsts kodoldegvielai

| a) | Maksimālais atmaksas termiņš sākotnējai degvielas piegādei nepārsniedz četrus gadus pēc piegādes. Dalībnieks, kas piešķir oficiālo finansēšanas atbalstu sākotnējai degvielas piegādei, piemēro minimālās procentu likmes; dalībnieks piemēro attiecīgo CIRR. Sākotnēja degvielas piegāde nozīmē sākotnēji uzstādītu kodolaktīvo zonu un divas turpmākas atkārtotas uzpildes, kas kopā veido ne vairāk kā divas trešdaļas no kodolaktīvās zonas. |
| --- | --- |

a)

Maksimālais atmaksas termiņš sākotnējai degvielas piegādei nepārsniedz četrus gadus pēc piegādes. Dalībnieks, kas piešķir oficiālo finansēšanas atbalstu sākotnējai degvielas piegādei, piemēro minimālās procentu likmes; dalībnieks piemēro attiecīgo CIRR. Sākotnēja degvielas piegāde nozīmē sākotnēji uzstādītu kodolaktīvo zonu un divas turpmākas atkārtotas uzpildes, kas kopā veido ne vairāk kā divas trešdaļas no kodolaktīvās zonas.

| b) | Maksimālais atmaksas termiņš turpmākām atkārtotām kodoldegvielas uzpildēm ir seši mēneši. Ja ārkārtas apstākļos par piemērotiem uzskata ilgākus termiņus, bet jebkurā gadījumā ne garākus par diviem gadiem, piemēro vienošanās 44. pantā izklāstītās procedūras. Dalībnieks, kas sniedz oficiālo finansēšanas atbalstu turpmākai kodoldegvielas atkārtotai uzpildei, piemēro minimālās procentu likmes; dalībnieks piemēro attiecīgo CIRR. |
| --- | --- |

b)

Maksimālais atmaksas termiņš turpmākām atkārtotām kodoldegvielas uzpildēm ir seši mēneši. Ja ārkārtas apstākļos par piemērotiem uzskata ilgākus termiņus, bet jebkurā gadījumā ne garākus par diviem gadiem, piemēro vienošanās 44. pantā izklāstītās procedūras. Dalībnieks, kas sniedz oficiālo finansēšanas atbalstu turpmākai kodoldegvielas atkārtotai uzpildei, piemēro minimālās procentu likmes; dalībnieks piemēro attiecīgo CIRR.

| c) | Oficiālo atbalstu atsevišķai urāna bagātināšanas pakalpojumu nodrošināšanai nesniedz ar noteikumiem, kas ir izdevīgāki nekā tie, kurus piemēro kodoldegvielai. |
| --- | --- |

c)

Oficiālo atbalstu atsevišķai urāna bagātināšanas pakalpojumu nodrošināšanai nesniedz ar noteikumiem, kas ir izdevīgāki nekā tie, kurus piemēro kodoldegvielai.

| d) | Atkārtotu apstrādi un izmantotās degvielas apsaimniekošanu (tajā skaitā atkritumu apglabāšanu) apmaksā skaidrā naudā. |
| --- | --- |

d)

Atkārtotu apstrādi un izmantotās degvielas apsaimniekošanu (tajā skaitā atkritumu apglabāšanu) apmaksā skaidrā naudā.

| e) | Dalībnieki nesniedz bezmaksas kodoldegvielu vai pakalpojumus. |
| --- | --- |

e)

Dalībnieki nesniedz bezmaksas kodoldegvielu vai pakalpojumus.

9.   Palīdzība

Dalībnieki nesniedz palīdzības atbalstu, ja vien tas nav nesaistītas dotācijas veidā.

III   NODAĻA

PROCEDŪRAS

10.   Iepriekšēja apspriešanās

Atzīstot priekšrocības, kas var rasties, ja var panākt kopīgu nostāju par noteikumiem attiecībā uz kodolspēkstacijām, dalībnieki vienojas, ka visos gadījumos, kad ir nodoms piešķirt oficiālo atbalstu, iepriekš apspriedīsies.

11.   Iepriekšēja paziņošana

| a) | Dalībnieks, kas ierosina iepriekšēju apspriešanos, vismaz desmit darbdienas pirms galīgā lēmuma pieņemšanas visiem pārējiem dalībniekiem paziņo noteikumus, ko tas plāno atbalstīt saskaņā ar vienošanās V pielikumu. |
| --- | --- |

a)

Dalībnieks, kas ierosina iepriekšēju apspriešanos, vismaz desmit darbdienas pirms galīgā lēmuma pieņemšanas visiem pārējiem dalībniekiem paziņo noteikumus, ko tas plāno atbalstīt saskaņā ar vienošanās V pielikumu.

| b) | Citi dalībnieki desmit dienu laikposmā, kas norādīts a) apakšpunktā, nepieņem galīgo lēmumu attiecībā uz noteikumiem, ko tie atbalstīs, bet piecu dienu laikā apmainās ar informāciju ar visiem pārējiem dalībniekiem, apspriežot atbilstošus kredīta noteikumus darījumam, lai panāktu kopēju nostāju attiecībā uz šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

Citi dalībnieki desmit dienu laikposmā, kas norādīts a) apakšpunktā, nepieņem galīgo lēmumu attiecībā uz noteikumiem, ko tie atbalstīs, bet piecu dienu laikā apmainās ar informāciju ar visiem pārējiem dalībniekiem, apspriežot atbilstošus kredīta noteikumus darījumam, lai panāktu kopēju nostāju attiecībā uz šiem noteikumiem.

| c) | Ja desmit dienu laikposmā pēc sākotnējā paziņojuma saņemšanas, izmantojot minētos līdzekļus, kopīga nostāja nav panākta, katra dalībnieka, kas piedalās apspriešanā, galīgo lēmumu atliek uz papildu desmit darbdienām, kuru laikā mutvārdu apspriedēs cenšas panākt kopīgu nostāju. |
| --- | --- |

c)

Ja desmit dienu laikposmā pēc sākotnējā paziņojuma saņemšanas, izmantojot minētos līdzekļus, kopīga nostāja nav panākta, katra dalībnieka, kas piedalās apspriešanā, galīgo lēmumu atliek uz papildu desmit darbdienām, kuru laikā mutvārdu apspriedēs cenšas panākt kopīgu nostāju.

III PIELIKUMS

NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM CIVILIEM LIDAPARĀTIEM

1.   DAĻA

JAUNI, LIELI LIDAPARĀTI UN ŠĀDU LIDAPARĀTU DZINĒJI

I   NODAĻA

DARBĪBAS JOMA

1.   Darbības joma un veids

| a) | Nozares vienošanās 1. daļa, kas papildina šo vienošanos, izklāsta īpašas pamatnostādnes, ko piemēro oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem, kas saistīti ar jaunu, lielu civilo lidaparātu, kuri uzskaitīti I papildinājumā, un šādiem lidaparātiem uzstādīto dzinēju pārdošanu vai nomu. Jauns lidaparāts ir ražotāja īpašumā esošs lidaparāts, t. i., lidaparāts, kas nav ticis piegādāts, ne arī iepriekš izmantots tam paredzētajam mērķim pasažieru un/vai kravas transportēšanā. Tas neizslēdz dalībnieka atbalstu saskaņā ar jaunam lidaparātam piemērojamiem noteikumiem darījumiem, kad, iepriekš informējot dalībnieku, ir noslēgtas pagaidu komerciālas vienošanās par finansējumu, jo oficiālā atbalsta piešķiršana ir aizkavējusies. Šādos gadījumos atmaksas termiņš, ieskaitot “kreditēšanas termiņa sākumu” un “galīgo atmaksas dienu”, būs tāds pats kā tad, ja oficiālais atbalsts lidaparāta pārdošanai vai nomai būtu piešķirts dienā, kad lidaparāts ir sākotnēji piegādāts. |
| --- | --- |

a)

Nozares vienošanās 1. daļa, kas papildina šo vienošanos, izklāsta īpašas pamatnostādnes, ko piemēro oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem, kas saistīti ar jaunu, lielu civilo lidaparātu, kuri uzskaitīti I papildinājumā, un šādiem lidaparātiem uzstādīto dzinēju pārdošanu vai nomu. Jauns lidaparāts ir ražotāja īpašumā esošs lidaparāts, t. i., lidaparāts, kas nav ticis piegādāts, ne arī iepriekš izmantots tam paredzētajam mērķim pasažieru un/vai kravas transportēšanā. Tas neizslēdz dalībnieka atbalstu saskaņā ar jaunam lidaparātam piemērojamiem noteikumiem darījumiem, kad, iepriekš informējot dalībnieku, ir noslēgtas pagaidu komerciālas vienošanās par finansējumu, jo oficiālā atbalsta piešķiršana ir aizkavējusies. Šādos gadījumos atmaksas termiņš, ieskaitot “kreditēšanas termiņa sākumu” un “galīgo atmaksas dienu”, būs tāds pats kā tad, ja oficiālais atbalsts lidaparāta pārdošanai vai nomai būtu piešķirts dienā, kad lidaparāts ir sākotnēji piegādāts.

| b) | I nodaļas noteikumus piemēro arī dzinējiem un rezerves daļām, kas tiek uzskatītas par sākotnējā lidaparāta pasūtījuma sastāvdaļu, saskaņā ar šīs nozares vienošanās 3. daļas 33. panta noteikumiem. To nepiemēro lidojumu stimulatoriem, uz kuriem attiecas vienošanās noteikumi. |
| --- | --- |

b)

I nodaļas noteikumus piemēro arī dzinējiem un rezerves daļām, kas tiek uzskatītas par sākotnējā lidaparāta pasūtījuma sastāvdaļu, saskaņā ar šīs nozares vienošanās 3. daļas 33. panta noteikumiem. To nepiemēro lidojumu stimulatoriem, uz kuriem attiecas vienošanās noteikumi.

2.   Mērķis

Šīs nozares vienošanās daļas mērķis ir nodrošināt līdzsvaru, kas visos tirgos:

| — | izlīdzina konkurences finanšu nosacījumus starp dalībniekiem, |
| --- | --- |

—

izlīdzina konkurences finanšu nosacījumus starp dalībniekiem,

| — | dalībnieku starpā neitralizē finansējumu kā izvēles faktoru konkurējošiem lidaparātiem, |
| --- | --- |

—

dalībnieku starpā neitralizē finansējumu kā izvēles faktoru konkurējošiem lidaparātiem,

| — | novērš konkurences kropļojumus. |
| --- | --- |

—

novērš konkurences kropļojumus.

II   NODAĻA

EKSPORTA KREDĪTU UN ATBALSTA NOTEIKUMI

3.   Pirmā iemaksa

| a) | Dalībnieki pieprasa veikt pirmo iemaksu vismaz 15 % apmērā no lidaparāta kopējās cenas, kurā ietverta lidaparāta korpusa, jebkuru uzstādīto dzinēju, kā arī rezerves dzinēju un rezerves daļu cena, ciktāl minēts šīs nozares vienošanās 3. daļas 33. pantā. |
| --- | --- |

a)

Dalībnieki pieprasa veikt pirmo iemaksu vismaz 15 % apmērā no lidaparāta kopējās cenas, kurā ietverta lidaparāta korpusa, jebkuru uzstādīto dzinēju, kā arī rezerves dzinēju un rezerves daļu cena, ciktāl minēts šīs nozares vienošanās 3. daļas 33. pantā.

| b) | Oficiālo atbalstu pirmajai iemaksai var piešķirt tikai apdrošināšanas un garantiju veidā, t. i., kā tīro segumu, pret parastiem pirmskredīta riskiem. |
| --- | --- |

b)

Oficiālo atbalstu pirmajai iemaksai var piešķirt tikai apdrošināšanas un garantiju veidā, t. i., kā tīro segumu, pret parastiem pirmskredīta riskiem.

4.   Maksimālais atmaksas termiņš

Maksimālais atmaksas termiņš ir 12 gadi.

5.   Atbilstošās valūtas

Valūtas, kurās atļauts piešķirt oficiālo finansēšanas atbalstu, ir ASV dolāri, euro un Apvienotās Karalistes mārciņas.

6.   Pamatsummas atmaksa

| a) | Eksporta kredīta pamatsummu parasti atmaksā vienādās un regulārās daļās ne retāk kā reizi sešos mēnešos, un pirmā iemaksa jāveic ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma. Nomas gadījumā šādu atmaksas profilu var piemērot tikai pamatsummai vai pamatsummas un procentu apvienotajiem maksājumiem. |
| --- | --- |

a)

Eksporta kredīta pamatsummu parasti atmaksā vienādās un regulārās daļās ne retāk kā reizi sešos mēnešos, un pirmā iemaksa jāveic ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma. Nomas gadījumā šādu atmaksas profilu var piemērot tikai pamatsummai vai pamatsummas un procentu apvienotajiem maksājumiem.

| b) | Dalībniekam, kas vēlas piešķirt atbalstu pamatsummas atmaksai ar noteikumiem, kas atšķiras no a) apakšpunktā noteiktajiem, jāievēro šādi nosacījumi:






  1) | neviens atsevišķs maksājums vai maksājumu virkne sešu mēnešu periodā nedrīkst pārsniegt 25 % no pamatsummas, kas jāatmaksā atmaksas periodā; |
| --- | --- | --- |

b)

Dalībniekam, kas vēlas piešķirt atbalstu pamatsummas atmaksai ar noteikumiem, kas atšķiras no a) apakšpunktā noteiktajiem, jāievēro šādi nosacījumi:

1)

neviens atsevišķs maksājums vai maksājumu virkne sešu mēnešu periodā nedrīkst pārsniegt 25 % no pamatsummas, kas jāatmaksā atmaksas periodā;

| 2) | dalībniekam par to iepriekš jāpaziņo. |
| --- | --- |

2)

dalībniekam par to iepriekš jāpaziņo.

7.   Procentu maksājumi

| a) | Procentus atmaksas periodā parasti nekapitalizē. |
| --- | --- |

a)

Procentus atmaksas periodā parasti nekapitalizē.

| b) | Procenti maksājami ne retāk kā reizi sešos mēnešos, un pirmais maksājums jāveic ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma. |
| --- | --- |

b)

Procenti maksājami ne retāk kā reizi sešos mēnešos, un pirmais maksājums jāveic ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma.

| c) | Dalībniekam, kas vēlas piešķirt atbalstu procentu maksājumiem ar noteikumiem, kas atšķiras no a) un b) apakšpunktā noteiktajiem, par to iepriekš jāpaziņo. |
| --- | --- |

c)

Dalībniekam, kas vēlas piešķirt atbalstu procentu maksājumiem ar noteikumiem, kas atšķiras no a) un b) apakšpunktā noteiktajiem, par to iepriekš jāpaziņo.

8.   Minimālās procentu likmes

| a) | Dalībnieki, kas piešķir oficiālo finansēšanas atbalstu, kurš nepārsniedz 85 % no tā lidaparāta kopējās cenas, kas minēts nozares vienošanās 3. panta a) punktā, piemēro minimālās procentu likmes, kas nepārsniedz 62,5 % no kopējās lidaparāta cenas, ievērojot šādus nosacījumus:






  — | ar atmaksas termiņu desmit gadi vai īsāku – TB10 + 120 bāzes punkti, |
| --- | --- | --- |

a)

Dalībnieki, kas piešķir oficiālo finansēšanas atbalstu, kurš nepārsniedz 85 % no tā lidaparāta kopējās cenas, kas minēts nozares vienošanās 3. panta a) punktā, piemēro minimālās procentu likmes, kas nepārsniedz 62,5 % no kopējās lidaparāta cenas, ievērojot šādus nosacījumus:

—

ar atmaksas termiņu desmit gadi vai īsāku – TB10 + 120 bāzes punkti,

| — | ar atmaksas termiņu, kas pārsniedz desmit gadus, līdz divpadsmit gadiem – TB10 + 175 bāzes punkti, |
| --- | --- |

—

ar atmaksas termiņu, kas pārsniedz desmit gadus, līdz divpadsmit gadiem – TB10 + 175 bāzes punkti,

| — | šajā kontekstā TB10 ir valdības ienākums no obligācijām desmit gadu periodā attiecīgajā valūtā (izņemot euro) pie nemainīga vidējā dzēšanas termiņa pēdējo divu kalendāro nedēļu laikā. Attiecībā uz euro TB10 nozīmē ienākumus no vērtspapīriem desmit gadu periodā, kas aprēķināti, balstoties uz pēdējo divu kalendāro nedēļu euro ienākumu līknes vidējo rādītāju, kuru Eurostat aprēķina, lai noteiktu euro CIRR. Visām valūtām piemēro iepriekš noteikto rezervi. |
| --- | --- |

—

šajā kontekstā TB10 ir valdības ienākums no obligācijām desmit gadu periodā attiecīgajā valūtā (izņemot euro) pie nemainīga vidējā dzēšanas termiņa pēdējo divu kalendāro nedēļu laikā. Attiecībā uz euro TB10 nozīmē ienākumus no vērtspapīriem desmit gadu periodā, kas aprēķināti, balstoties uz pēdējo divu kalendāro nedēļu euro ienākumu līknes vidējo rādītāju, kuru Eurostat aprēķina, lai noteiktu euro CIRR. Visām valūtām piemēro iepriekš noteikto rezervi.

| b) | Maksimālais lidaparāta kopējās cenas procentuālais apjoms, ko var finansēt ar minimālajām procentu likmēm, kuras noteiktas a) apakšpunktā, nevar pārsniegt 62,5 %, ja aizdevuma atmaksa ilgst visu finansēšanas laiku, un 42,5 %, ja aizdevuma atmaksa iekļauta vēlākajos maksājumos. Dalībnieki var arī brīvi izvēlēties atmaksas veidu, ņemot vērā maksimālo ierobežojumu, kas piemērojams šim modelim. Dalībnieks, kas piedāvā šādu piešķīrumu, paziņo citiem dalībniekiem summu, procentu likmi, datumu, kurā procentu likme ir noteikta, procentu spēkā esības laiku un atmaksas modeli. Dalībnieki pārskata abus ierobežojumus, katrā pārskatīšanā atbilstoši šīs nozares vienošanās 17. pantam pārbaudot, vai viens ierobežojums paredz lielākas priekšrocības nekā otrs, ar mērķi koriģēt izdevīgāko, nodrošinot lielāku līdzsvaru. |
| --- | --- |

b)

Maksimālais lidaparāta kopējās cenas procentuālais apjoms, ko var finansēt ar minimālajām procentu likmēm, kuras noteiktas a) apakšpunktā, nevar pārsniegt 62,5 %, ja aizdevuma atmaksa ilgst visu finansēšanas laiku, un 42,5 %, ja aizdevuma atmaksa iekļauta vēlākajos maksājumos. Dalībnieki var arī brīvi izvēlēties atmaksas veidu, ņemot vērā maksimālo ierobežojumu, kas piemērojams šim modelim. Dalībnieks, kas piedāvā šādu piešķīrumu, paziņo citiem dalībniekiem summu, procentu likmi, datumu, kurā procentu likme ir noteikta, procentu spēkā esības laiku un atmaksas modeli. Dalībnieki pārskata abus ierobežojumus, katrā pārskatīšanā atbilstoši šīs nozares vienošanās 17. pantam pārbaudot, vai viens ierobežojums paredz lielākas priekšrocības nekā otrs, ar mērķi koriģēt izdevīgāko, nodrošinot lielāku līdzsvaru.

| c) | Ievērojot 85 % robežvērtību, kas noteikta a) apakšpunktā:






  1) | dalībnieki var piešķirt papildu oficiālo finansēšanas atbalstu veidā, kas ir pielīdzināms tam, kuru sniedz Private Export Funding Corporation (PEFCO). Pārējie dalībnieki regulāri saņem informāciju par PEFCO aizņēmumu izmaksām un piemērojamām aizdevumu likmēm, neieskaitot valsts garantiju maksas, kas ir spēkā attiecībā uz finansēšanu ar nemainīgām procentu likmēm tūlītējas izmaksas kredītiem, kas attiecas uz vairākām secīgām dienām, kā arī attiecībā uz līguma piedāvājumiem vai konkursa piedāvājumiem. Dalībnieks, kas piedāvā šādu piešķīrumu, paziņo citiem dalībniekiem summu, procentu likmi, datumu, kurā procentu likme ir noteikta, procentu likmes spēkā esības laiku un atmaksas modeli. Jebkurš dalībnieks, kurš saskaņo cita dalībnieka ierosinātu finansēšanu, saskaņo visus tās noteikumus, izņemot saistību piedāvājuma spēkā esības laiku, kā noteiks šīs nozares vienošanās 8. pantā; |
| --- | --- | --- |

c)

Ievērojot 85 % robežvērtību, kas noteikta a) apakšpunktā:

1)

dalībnieki var piešķirt papildu oficiālo finansēšanas atbalstu veidā, kas ir pielīdzināms tam, kuru sniedz Private Export Funding Corporation (PEFCO). Pārējie dalībnieki regulāri saņem informāciju par PEFCO aizņēmumu izmaksām un piemērojamām aizdevumu likmēm, neieskaitot valsts garantiju maksas, kas ir spēkā attiecībā uz finansēšanu ar nemainīgām procentu likmēm tūlītējas izmaksas kredītiem, kas attiecas uz vairākām secīgām dienām, kā arī attiecībā uz līguma piedāvājumiem vai konkursa piedāvājumiem. Dalībnieks, kas piedāvā šādu piešķīrumu, paziņo citiem dalībniekiem summu, procentu likmi, datumu, kurā procentu likme ir noteikta, procentu likmes spēkā esības laiku un atmaksas modeli. Jebkurš dalībnieks, kurš saskaņo cita dalībnieka ierosinātu finansēšanu, saskaņo visus tās noteikumus, izņemot saistību piedāvājuma spēkā esības laiku, kā noteiks šīs nozares vienošanās 8. pantā;

| 2) | šīs paziņotās likmes piemēro visi dalībnieki, kamēr 24 mēnešu izmaksu procentu likme nav lielāka kā 225 bāzes punkti virs TB10. Gadījumā, ja 24 mēnešu likme pārsniedz 225 bāzes punktus, dalībnieki var brīvi piemērot 225 bāzes punktu likmi 24 mēnešu izmaksai un visas atbilstošās likmes, un tie nekavējoties apspriežas, lai rastu pastāvīgu risinājumu. |
| --- | --- |

2)

šīs paziņotās likmes piemēro visi dalībnieki, kamēr 24 mēnešu izmaksu procentu likme nav lielāka kā 225 bāzes punkti virs TB10. Gadījumā, ja 24 mēnešu likme pārsniedz 225 bāzes punktus, dalībnieki var brīvi piemērot 225 bāzes punktu likmi 24 mēnešu izmaksai un visas atbilstošās likmes, un tie nekavējoties apspriežas, lai rastu pastāvīgu risinājumu.

| d) | Minimālajās procentu likmēs ietver kredīta apdrošināšanas prēmiju un garantiju maksas. Tomēr saistību un pārvaldības maksas neiekļauj procentu likmē. |
| --- | --- |

d)

Minimālajās procentu likmēs ietver kredīta apdrošināšanas prēmiju un garantiju maksas. Tomēr saistību un pārvaldības maksas neiekļauj procentu likmē.

9.   Procentu likmes koriģēšana

Minimālās procentu likmes, kas noteiktas šīs nozares vienošanās 8. pantā, pārskata reizi divās nedēļās. Ja vidējais valdības obligāciju ienākums attiecīgai valūtai pie nemainīga dzēšanas termiņa atšķiras par desmir bāzes punktiem vai vairāk jebkura divu nedēļu perioda beigās, šādas minimālās procentu likmes koriģē par to pašu bāzes punktu starpību, kas pieminēta iepriekš, un pārrēķināto likmi noapaļo līdz tuvākajiem pieciem punktiem.

10.   Eksporta kredītu/procentu likmju piedāvājumu spēkā esības laiks

Atbilstoši šīs nozares vienošanās 8. pantam noteikto minimālo procentu likmju piedāvājuma ilgums nepārsniedz trīs mēnešus.

11.   Procentu likmju piedāvājumu noteikšana un procentu likmju izvēle

| a) | Dalībnieki var piešķirt oficiālo finansēšanas atbalstu saskaņā ar šīs nozares vienošanās 8. un 9. pantu ar procentu likmēm, kas piemērojamas dienā, kad attiecīgajam lidaparātam ir sniegts procentu likmes piedāvājums, ja piedāvājums ir pieņemts tā spēkā esības laikā atbilstoši šīs nozares vienošanās 10. pantam. Ja procentu likmes piedāvājums nav šādā veidā pieņemts, turpmākos procentu likmes piedāvājumus var sniegt līdz attiecīgā lidaparāta piegādes termiņam, bet ne vēlāk par to. |
| --- | --- |

a)

Dalībnieki var piešķirt oficiālo finansēšanas atbalstu saskaņā ar šīs nozares vienošanās 8. un 9. pantu ar procentu likmēm, kas piemērojamas dienā, kad attiecīgajam lidaparātam ir sniegts procentu likmes piedāvājums, ja piedāvājums ir pieņemts tā spēkā esības laikā atbilstoši šīs nozares vienošanās 10. pantam. Ja procentu likmes piedāvājums nav šādā veidā pieņemts, turpmākos procentu likmes piedāvājumus var sniegt līdz attiecīgā lidaparāta piegādes termiņam, bet ne vēlāk par to.

| b) | Procentu likmes piedāvājumu var pieņemt un procentu likmi izvēlēties jebkurā laikā starp līguma parakstīšanu un attiecīgā lidaparāta piegādes termiņu. Likme, ko izvēlējies aizdevuma ņēmējs, nav atceļama. |
| --- | --- |

b)

Procentu likmes piedāvājumu var pieņemt un procentu likmi izvēlēties jebkurā laikā starp līguma parakstīšanu un attiecīgā lidaparāta piegādes termiņu. Likme, ko izvēlējies aizdevuma ņēmējs, nav atceļama.

12.   Tīrā seguma atbalsts

Dalībnieki var piešķirt oficiālo atbalstu vienīgi garantiju vai apdrošināšanas veidā, t. i., tīrais segums, uz kuru attiecas 85 % robežvērtība, kas noteikta šīs nozares vienošanās 8. panta a) punktā. Jebkurš dalībnieks, kas piešķir šādu atbalstu, paziņo citiem dalībniekiem summu, termiņu, valūtu un atmaksu un procentu likmju modeli.

13.   Konkurences atskaites punkts

Oficiāli atbalstītas konkurences gadījumā lidaparāti, kas ir lielo civilo lidaparātu sarakstā šīs nozares vienošanās I papildinājumā un kas konkurē ar citiem lidaparātiem, var izmantot tādus pašus kredīta noteikumus.

14.   Atmaksas riska garantija

Dalībnieki bez paziņošanas citiem dalībniekiem var lemt par garantiju, ko tie uzskata par pieņemamu, lai nodrošinātu atmaksas risku. Tie tomēr vienojas sniegt informāciju par šādu garantiju, ja to lūdz citi dalībnieki vai ja to uzskata par lietderīgu.

15.   Modeļu izmaiņas

Dalībnieki vienojas, ka, ja fiksētas procentu likmes piedāvājums ir izdarīts vai ir noslēgts attiecībā uz vienu lidaparāta veidu, tajā ietvertos noteikumus nevar pārnest uz citu veidu, kas nozīmē atšķirīgu modeļa apzīmējumu.

16.   Noma

Dalībnieki saskaņā ar citiem nozares vienošanās 1. daļas noteikumiem var piešķirt atbalstu finanšu nomai, pamatojoties uz tiem pašiem noteikumiem, kas piemērojami pirkuma līgumam.

17.   Palīdzība

Dalībnieki nepiešķir palīdzības atbalstu, ja vien tas nav nesaistītas dotācijas veidā. Tomēr dalībnieki labvēlīgi izskata jebkurus lūgumus pieņemt kopīgu nostāju attiecībā uz saistīto atbalstu humāniem mērķiem.

III   NODAĻA

PROCEDŪRAS

18.   Iepriekšēja paziņošana, saskaņošana un informācijas apmaiņa

Šai nozares vienošanās daļai piemēro iepriekšējas paziņošanas, saskaņošanas un informācijas apmaiņas procedūras, kas noteiktas vienošanās noteikumos. Turklāt dalībnieki var lūgt apspriedi, ja ir pamats uzskatīt, ka cits dalībnieks piedāvā oficiāli atbalstītu kredītu ar noteikumiem, kas neatbilst nozares vienošanās noteikumiem. Apspriede notiek desmit dienu laikā, bet citādi ievēro procedūras, kas izklāstītas vienošanās 54. pantā.

19.   Pārskatīšana

Dalībnieki katru gadu pārskata šīs nozares vienošanās procedūras un noteikumus, lai pietuvinātu tos tirgus nosacījumiem. Tomēr, ja tirgus nosacījumi vai ierastā finansēšanas prakse ievērojami izmainās, pārskatīšanu var lūgt jebkurā laikā.

2.   DAĻA

VISI JAUNIE LIDAPARĀTI, IZŅEMOT LIELOS LIDAPARĀTUS

IV   NODAĻA

DARBĪBAS JOMA

20.   Darbības joma un veids

Nozares vienošanās 2. daļa, kas papildina vienošanos, paredz īpašas pamatnostādnes, ko piemēro oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem attiecībā uz tādu jaunu lidaparātu pārdošanu vai nomu, uz kuriem neattiecas šīs nozares vienošanās 1. daļa. To nepiemēro transportlīdzekļiem uz gaisa spilveniem, kā arī lidojuma simulatoriem, uz kuriem attiecas vienošanās noteikumi.

21.   Labākie centieni

Šīs nodaļas noteikumi atspoguļo visdāsnākos noteikumus, ko dalībnieki var piedāvāt, piešķirot oficiālo atbalstu. Dalībnieki tomēr ievēro ierastos tirgus noteikumus attiecībā uz atšķirīgiem lidaparātu veidiem un dara visu, kas ir to spēkos, lai novērtu šo noteikumu pasliktināšanu.

22.   Lidaparātu kategorijas

Dalībnieki ir vienojušies par šādu lidaparātu iedalījumu kategorijās:

—   A kategorija: lidaparāti ar gāzturbīnu dzinēju, tostarp helikopteri (piemēram, lidaparāti ar turboreaktīvo dzinēju, ar turbopropelleru dzinēju un ar turboreaktīvo gaisa plūsmas dzinēju), parasti ar 30 līdz 70 sēdvietām,

—   B kategorija: citi lidaparāti ar turbodzinēju, tostarp helikopteri,

—   C kategorija: citi lidaparāti, tostarp helikopteri.

Paskaidrojošs A un B kategorijas lidaparātu saraksts ir dots I papildinājumā.

V   NODAĻA

EKSPORTA KREDĪTU UN ATBALSTA NOTEIKUMI

23.   Maksimālais atmaksas termiņš

Maksimālais atmaksas termiņš atšķiras atkarībā no lidaparāta kategorijas, ko nosaka pēc kritērijiem, kuri izklāstīti šīs nozares vienošanās 22. pantā.

| a) | A kategorijas lidaparātam maksimālais atmaksas termiņš ir desmit gadi. |
| --- | --- |

a)

A kategorijas lidaparātam maksimālais atmaksas termiņš ir desmit gadi.

| b) | B kategorijas lidaparātam maksimālais atmaksas termiņš ir septiņi gadi. |
| --- | --- |

b)

B kategorijas lidaparātam maksimālais atmaksas termiņš ir septiņi gadi.

| c) | C kategorijas lidaparātam maksimālais atmaksas termiņš ir pieci gadi. |
| --- | --- |

c)

C kategorijas lidaparātam maksimālais atmaksas termiņš ir pieci gadi.

24.   Pamatsummas atmaksa

| a) | Eksporta kredīta pamatsumma parasti tiek maksāta vienādās un regulārās daļās ne retāk kā reizi sešos mēnešos, un pirmā iemaksa izdarāma ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kredīta piešķiršanas dienas. Nomas gadījumā šāds atmaksas profils var tikt piemērots vai nu tikai pamatsummai, vai apvienoti pamatsummai un procentiem. |
| --- | --- |

a)

Eksporta kredīta pamatsumma parasti tiek maksāta vienādās un regulārās daļās ne retāk kā reizi sešos mēnešos, un pirmā iemaksa izdarāma ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kredīta piešķiršanas dienas. Nomas gadījumā šāds atmaksas profils var tikt piemērots vai nu tikai pamatsummai, vai apvienoti pamatsummai un procentiem.

| b) | Dalībniekam, kas vēlas atbalstīt pamatsummas atmaksu ar noteikumiem, kas atšķiras no a) apakšpunktā noteiktajiem, jāievēro šādi nosacījumi:






  1) | neviens atsevišķs maksājums vai maksājumu sērija sešu mēnešu periodā nedrīkst pārsniegt 25 procentus no pamatsummas, kas atmaksājama atmaksas periodā; |
| --- | --- | --- |

b)

Dalībniekam, kas vēlas atbalstīt pamatsummas atmaksu ar noteikumiem, kas atšķiras no a) apakšpunktā noteiktajiem, jāievēro šādi nosacījumi:

1)

neviens atsevišķs maksājums vai maksājumu sērija sešu mēnešu periodā nedrīkst pārsniegt 25 procentus no pamatsummas, kas atmaksājama atmaksas periodā;

| 2) | dalībniekam par to iepriekš jāpaziņo. |
| --- | --- |

2)

dalībniekam par to iepriekš jāpaziņo.

25.   Procentu samaksa

| a) | Procentus atmaksas periodā parasti nekapitalizē. |
| --- | --- |

a)

Procentus atmaksas periodā parasti nekapitalizē.

| b) | Procenti maksājami ne retāk kā reizi sešos mēnešos, un pirmais maksājums izdarāms ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kredīta izsniegšanas datuma. |
| --- | --- |

b)

Procenti maksājami ne retāk kā reizi sešos mēnešos, un pirmais maksājums izdarāms ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kredīta izsniegšanas datuma.

| c) | Dalībniekam, kas vēlas atbalstīt procentu maksājumu ar noteikumiem, kas atšķiras no a) un b) apakšpunktā noteiktajiem, par to iepriekš jāpaziņo. |
| --- | --- |

c)

Dalībniekam, kas vēlas atbalstīt procentu maksājumu ar noteikumiem, kas atšķiras no a) un b) apakšpunktā noteiktajiem, par to iepriekš jāpaziņo.

| d) | Procentos neiekļauj:






  1) | jebkādu maksājumu prēmijas vai cita maksājuma veidā par piegādātāja kredītu vai finanšu kredītu apdrošināšanu vai garantēšanu. Ja oficiālais atbalsts tiek sniegts ar tiešiem kredītiem/finansējumu vai refinansēšanu, prēmiju vai nu pievieno procentu likmes nominālvērtībai, vai tā ir atsevišķs maksājums; abas sastāvdaļas dalībniekiem jānosaka atsevišķi; |
| --- | --- | --- |

d)

Procentos neiekļauj:

1)

jebkādu maksājumu prēmijas vai cita maksājuma veidā par piegādātāja kredītu vai finanšu kredītu apdrošināšanu vai garantēšanu. Ja oficiālais atbalsts tiek sniegts ar tiešiem kredītiem/finansējumu vai refinansēšanu, prēmiju vai nu pievieno procentu likmes nominālvērtībai, vai tā ir atsevišķs maksājums; abas sastāvdaļas dalībniekiem jānosaka atsevišķi;

| 2) | jebkādus citus maksājumus, kā bankas nodevas vai komisijas attiecībā uz eksporta kredītu, kas nav gada vai pusgada bankas uzliktie maksājumi, kas veicami visu atmaksas periodu; un |
| --- | --- |

2)

jebkādus citus maksājumus, kā bankas nodevas vai komisijas attiecībā uz eksporta kredītu, kas nav gada vai pusgada bankas uzliktie maksājumi, kas veicami visu atmaksas periodu; un

| 3) | importētājas valsts oficiāli uzliktos ieturētos nodokļus. |
| --- | --- |

3)

importētājas valsts oficiāli uzliktos ieturētos nodokļus.

26.   Minimālās procentu likmes

Dalībnieki, sniedzot oficiālo finansēšanas atbalstu, piemēro minimālās procentu likmes. Dalībnieki piemēro attiecīgo CIRR, kas norādīta vienošanās 20. pantā.

27.   Apdrošināšanas prēmija un garantijas maksas

Dalībnieki neatsakās daļēji vai pilnībā no apdrošināšanas prēmijas vai garantijas maksām.

28.   Atbalsts

Dalībnieki nesniedz palīdzības atbalstu, ja vien tas nav nesaistītas dotācijas veidā. Tomēr dalībnieki labvēlīgi izskata jebkurus lūgumus pieņemt kopīgu nostāju attiecībā uz saistīto atbalstu humāniem mērķiem.

VI   NODAĻA

PROCEDŪRAS

29.   Iepriekšēja paziņošana, saskaņošana un informācijas apmaiņa

Oficiāli atbalstītas pārdošanas vai nomas konkurences gadījumā lidaparāti, kas konkurē ar tiem, kas ir citā kategorijā, vai tiem, uz kuriem attiecas citas nozares vienošanās daļas, attiecīgajā konkrētajā pārdošanā vai nomā varēs gūt labumu no tiem pašiem noteikumiem kā citi lidaparāti. Šai nozares vienošanās daļai piemēro iepriekšējas paziņošanas, saskaņošanas un informācijas apmaiņas procedūras, kas izklāstītas vienošanās. Turklāt dalībnieki var lūgt apspriešanos, ja ir kāds pamats uzskatīt, ka cits dalībnieks piedāvā oficiāli atbalstītu kredītu ar noteikumiem, kas neatbilst nozares vienošanās noteikumiem. Apspriede notiek desmit dienu laikā, bet citādi ievēro procedūras, kas izklāstītas vienošanās 54. pantā.

30.   Pārskatīšana

Dalībnieki katru gadu pārskata šīs nozares vienošanās procedūras un noteikumus, lai pietuvinātu tos tirgus nosacījumiem. Tomēr, ja tirgus nosacījumi vai ierastā finansēšanas prakse ievērojami izmainās, pārskatīšanu var lūgt jebkurā laikā.

3.   DAĻA

LIETOTI LIDAPARĀTI, REZERVES DZINĒJI, REZERVES DAĻAS, APKOPE UN PAKALPOJUMU LĪGUMI

VII   NODAĻA

DARBĪBAS JOMA

31.   Piemērošanas veids un joma

Nozares vienošanās 3. daļa, kas papildina vienošanos, nosaka īpašas pamatnostādnes, ko piemēro oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem, kas attiecas uz lietotu lidaparātu pārdošanu vai nomu, kā arī rezerves dzinēju, rezerves daļu, apkopes un pakalpojumu līgumu pārdošanu vai nomu saistībā gan ar jaunu, gan izmantotu lidaparātu. Minētā daļa nav saistoša transportlīdzekļiem uz gaisa spilveniem, kā arī uz lidojuma stimulatoriem, uz kuriem attiecas vienošanās noteikumi. Nozares vienošanās 1. un 2. daļas attiecīgie noteikumi ir spēkā ar izņēmumu attiecībā uz turpmāk noteikto.

32.   Lietoti lidaparāti

Dalībnieki neatbalsta kredīta noteikumus, kas ir izdevīgāki nekā tie, kuri izklāstīti nozares vienošanās noteikumos attiecībā uz jauniem lidaparātiem. Šādi noteikumi attiecas īpaši uz lietotiem lidaparātiem.

| a) | Lidaparāta vecums (gadi) | Parastais maksimālais atmaksas termiņš |
| --- | --- | --- |
| | Lieli lidaparāti | A kategorija | B kategorija | C kategorija |
| 1 | 10 | 8 | 6 | 5 |
| 2 | 9 | 7 | 6 | 5 |
| 3 | 8 | 6 | 5 | 4 |
| 4 | 7 | 6 | 5 | 4 |
| 5–10 | 6 | 6 | 5 | 4 |
| Vairāk nekā 10 | 5 | 5 | 4 | 3 |

a)

Lidaparāta vecums (gadi)

Parastais maksimālais atmaksas termiņš

Lieli lidaparāti

A kategorija

B kategorija

C kategorija

1

10

8

6

5

2

9

7

6

5

3

8

6

5

4

4

7

6

5

4

5–10

6

6

5

4

Vairāk nekā 10

5

5

4

3

Šos termiņus pārskata, ja tiek izmainīti maksimālie atmaksas termiņi jauniem lidaparātiem.

| b) | Dalībnieki piemēro noteikumus, kas izklāstīti šīs nozares vienošanās 24. un 25. pantā. |
| --- | --- |

b)

Dalībnieki piemēro noteikumus, kas izklāstīti šīs nozares vienošanās 24. un 25. pantā.

| c) | Dalībnieki, sniedzot oficiālu finansēšanas atbalstu, piemēro minimālās procentu likmes; dalībnieki piemēro attiecīgo CIRR, kas noteikta vienošanās 20. pantā. |
| --- | --- |

c)

Dalībnieki, sniedzot oficiālu finansēšanas atbalstu, piemēro minimālās procentu likmes; dalībnieki piemēro attiecīgo CIRR, kas noteikta vienošanās 20. pantā.

33.   Rezerves dzinēji un rezerves daļas

| a) | Šo priekšmetu finansēšana, kad skatīta kā daļa no sākotnējā lidaparāta pasūtījuma, var būt ar tādiem pašiem noteikumiem kā attiecībā uz lidaparātu. Tomēr šādos gadījumos dalībnieki arī ņem vērā katra lidaparāta veida parka lielumu, tajā skaitā lidaparātus, kurus paredzēts iegādāties, lidaparātus, uz kuriem jau attiecas noteikts pasūtījums vai kuri jau ir īpašumā, pamatojoties uz šādiem noteikumiem:






  — | pirmajiem pieciem attiecīgā veida lidaparātiem parkā: 15 procenti no lidaparāta cenas, t. i., lidaparāta korpusa un uzstādītu dzinēju cenas, un |
| --- | --- | --- |

a)

Šo priekšmetu finansēšana, kad skatīta kā daļa no sākotnējā lidaparāta pasūtījuma, var būt ar tādiem pašiem noteikumiem kā attiecībā uz lidaparātu. Tomēr šādos gadījumos dalībnieki arī ņem vērā katra lidaparāta veida parka lielumu, tajā skaitā lidaparātus, kurus paredzēts iegādāties, lidaparātus, uz kuriem jau attiecas noteikts pasūtījums vai kuri jau ir īpašumā, pamatojoties uz šādiem noteikumiem:

—

pirmajiem pieciem attiecīgā veida lidaparātiem parkā: 15 procenti no lidaparāta cenas, t. i., lidaparāta korpusa un uzstādītu dzinēju cenas, un

| — | sestajam un turpmākajiem attiecīgā veida lidaparātiem parkā: 10 procenti no lidaparāta cenas, t. i., lidaparāta korpusa un uzstādītu dzinēju cenas. |
| --- | --- |

—

sestajam un turpmākajiem attiecīgā veida lidaparātiem parkā: 10 procenti no lidaparāta cenas, t. i., lidaparāta korpusa un uzstādītu dzinēju cenas.

| b) | Ja šos priekšmetus nepasūta kopā ar lidaparātu, maksimālais atmaksas termiņš ir pieci gadi jauniem rezerves dzinējiem un divi gadi citām rezerves daļām. |
| --- | --- |

b)

Ja šos priekšmetus nepasūta kopā ar lidaparātu, maksimālais atmaksas termiņš ir pieci gadi jauniem rezerves dzinējiem un divi gadi citām rezerves daļām.

| c) | Atkāpjoties no iepriekšminētā b) apakšpunkta attiecībā uz jauniem rezerves dzinējiem lieliem lidaparātiem, dalībnieki var pārsniegt maksimālo piecu gadu atmaksas termiņu līdz pat trīs gadiem:






  — | ja darījuma mazākā līguma vērtība ir lielāka nekā 20 miljoni ASV dolāru vai |
| --- | --- | --- |

c)

Atkāpjoties no iepriekšminētā b) apakšpunkta attiecībā uz jauniem rezerves dzinējiem lieliem lidaparātiem, dalībnieki var pārsniegt maksimālo piecu gadu atmaksas termiņu līdz pat trīs gadiem:

—

ja darījuma mazākā līguma vērtība ir lielāka nekā 20 miljoni ASV dolāru vai

| — | vai ja tas attiecas vismaz uz četriem jauniem rezerves dzinējiem. |
| --- | --- |

—

vai ja tas attiecas vismaz uz četriem jauniem rezerves dzinējiem.

Līguma vērtību pārskata reizi divos gados un koriģē atbilstoši cenu eskalācijai.

| d) | Dalībnieki patur tiesības mainīt savu praksi un saskaņot konkurējošo dalībnieku praksi attiecībā uz termiņu, kāds ir pirmajai tās pamatsummas atmaksai, kas saistīta ar rezerves dzinējiem un rezerves daļām. |
| --- | --- |

d)

Dalībnieki patur tiesības mainīt savu praksi un saskaņot konkurējošo dalībnieku praksi attiecībā uz termiņu, kāds ir pirmajai tās pamatsummas atmaksai, kas saistīta ar rezerves dzinējiem un rezerves daļām.

34.   Apkope un pakalpojumu līgumi

Dalībnieki var piedāvāt oficiālu finansēšanas atbalstu ar atmaksas termiņu līdz diviem gadiem attiecībā uz apkopi un pakalpojumu līgumiem.

VIII   NODAĻA

PROCEDŪRAS

35.   Iepriekšēja paziņošana, saskaņošana un informācijas apmaiņa

Šai nozares vienošanās daļai piemēro iepriekšējas paziņošanas, saskaņošanas un informācijas apmaiņas procedūras, kas izklāstītas vienošanās. Turklāt dalībnieki var lūgt apspriešanos, ja ir kāds pamats uzskatīt, ka cits dalībnieks piedāvā oficiāli atbalstītu kredītu ar noteikumiem, kas neatbilst nozares vienošanās noteikumiem. Apspriede notiek desmit dienu laikā, bet citādi ievēro procedūras, kas izklāstītas vienošanās 54. pantā.

36.   Pārskatīšana

Dalībnieki katru gadu pārskata šīs nozares vienošanās procedūras un noteikumus, lai pietuvinātu tos tirgus nosacījumiem. Tomēr, ja tirgus nosacījumi vai ierastā finansēšanas prakse ievērojami izmainās, pārskatīšanu var lūgt jebkurā laikā.

I papildinājums

PASKAIDROJOŠS SARAKSTS

Dalībnieki katru gadu pārskata šīs nozares vienošanās procedūras un noteikumus, lai pietuvinātu tos tirgus nosacījumiem. Tomēr, ja tirgus nosacījumi vai ierastā finansēšanas prakse ievērojami izmainās, pārskatīšanu var lūgt jebkurā laikā.

LIELI CIVILIE LIDAPARĀTI

| Ražotājs | Apzīmējums |
| --- | --- |
| Airbus | A 300 |
| Airbus | A 310 |
| Airbus | A 318 |
| Airbus | A 319 |
| Airbus | A 320 |
| Airbus | A 321 |
| Airbus | A 330 |
| Airbus | A 340 |
| Boeing | B 737 |
| Boeing | B 747 |
| Boeing | B 757 |
| Boeing | B 767 |
| Boeing | B 777 |
| Boeing | B 707, 727 |
| British Aerospace | RJ70 |
| British Aerospace | RJ85 |
| British Aerospace | RJ100 |
| British Aerospace | RJ115 |
| British Aerospace | BAe146 |
| Fairchild Dornier | 728 Jet |
| Fairchild Dornier | 928 Jet |
| Fokker | F 70 |
| Fokker | F 100 |
| Lockheed | L-100 |
| McDonnell Douglas | MD-80 sērija |
| McDonnell Douglas | MD-90 sērija |
| McDonnell Douglas | MD-11 |
| McDonnell Douglas | DC-10 |
| McDonnell Douglas | DC-9 |
| Lockheed | L-1011 |
| Ramaero | 1.11-495 |

Ražotājs

Apzīmējums

Airbus

A 300

Airbus

A 310

Airbus

A 318

Airbus

A 319

Airbus

A 320

Airbus

A 321

Airbus

A 330

Airbus

A 340

Boeing

B 737

Boeing

B 747

Boeing

B 757

Boeing

B 767

Boeing

B 777

Boeing

B 707, 727

British Aerospace

RJ70

British Aerospace

RJ85

British Aerospace

RJ100

British Aerospace

RJ115

British Aerospace

BAe146

Fairchild Dornier

728 Jet

Fairchild Dornier

928 Jet

Fokker

F 70

Fokker

F 100

Lockheed

L-100

McDonnell Douglas

MD-80 sērija

McDonnell Douglas

MD-90 sērija

McDonnell Douglas

MD-11

McDonnell Douglas

DC-10

McDonnell Douglas

DC-9

Lockheed

L-1011

Ramaero

1.11-495

A KATEGORIJAS LIDAPARĀTI

Lidaparāti ar turbodzinēju (piemēram, lidaparāti ar turboreaktīvo dzinēju, ar turbopropellerdzinēju un ar turboventilatordzinēju), tajā skaitā helikopteri, galvenokārt ar trīsdesmit līdz septiņdesmit sēdekļiem. Ja tiek izstrādāts jauns liels turbodzinēja lidaparāts ar vairāk nekā septiņdesmit sēdekļiem, tūlītēja apspriešana notiek pēc lūguma, lai vienotos par šāda lidaparāta iekļaušanu šajā kategorijā vai šīs vienošanās 1. daļā, ņemot vērā konkurences stāvokli.

| Ražotājs | Apzīmējums |
| --- | --- |
| Aeritalia | G 222 |
| Aeritalia/Aerospatiale | ATR 42 |
| Aeritalia/Aerospatiale | ATR 72 |
| Aerospatiale/MBB | C160 Transall |
| De Havilland | Dash 8 |
| De Havilland | Dash 8-100 |
| De Havilland | Dash 8-200 |
| De Havilland | Dash 8-300 |
| Boeing Vertol | 234 Chinook |
| Broman (U.S.) | BR 2000 |
| British Aerospace | BAe ATP |
| British Aerospace | BAe 748 |
| British Aerospace | BAe Jetstream 41 |
| British Aerospace | BAe Jetstream 61 |
| Canadair | CL 215T |
| Canadair | CL 415 |
| Canadair | RJ |
| Casa | CN235 |
| Dornier | DO 328 |
| EH Industries | EH-101 |
| Embraer | EMB 120 Brasilia |
| Embraer | EMB 145 |
| Fairchild Dornier | 528 Jet |
| Fairchild Dornier | 328 Jet |
| Fokker | F 50 |
| Fokker | F 27 |
| Fokker | F 28 |
| Gulfstream America | Gulfstream I-4 |
| LET | 610 |
| Saab | SF 340 |
| Saab | 2000 |
| Short | SD 3-30 |
| Short | SD 3-60 |
| Short | Sherpa |

Ražotājs

Apzīmējums

Aeritalia

G 222

Aeritalia/Aerospatiale

ATR 42

Aeritalia/Aerospatiale

ATR 72

Aerospatiale/MBB

C160 Transall

De Havilland

Dash 8

De Havilland

Dash 8-100

De Havilland

Dash 8-200

De Havilland

Dash 8-300

Boeing Vertol

234 Chinook

Broman (U.S.)

BR 2000

British Aerospace

BAe ATP

British Aerospace

BAe 748

British Aerospace

BAe Jetstream 41

British Aerospace

BAe Jetstream 61

Canadair

CL 215T

Canadair

CL 415

Canadair

RJ

Casa

CN235

Dornier

DO 328

EH Industries

EH-101

Embraer

EMB 120 Brasilia

Embraer

EMB 145

Fairchild Dornier

528 Jet

Fairchild Dornier

328 Jet

Fokker

F 50

Fokker

F 27

Fokker

F 28

Gulfstream America

Gulfstream I-4

LET

610

Saab

SF 340

Saab

2000

Short

SD 3-30

Short

SD 3-60

Short

Sherpa

B KATEGORIJAS LIDAPARĀTI

Citi lidaparāti ar turbodzinēju, tostarp helikopteri.

| Ražotājs | Apzīmējums |
| --- | --- |
| Aerospatiale | AS 332 |
| Agusta | A 109, A 119 |
| Beech | 1900 |
| Beech | Super King Air 300 |
| Beech | Starship 1 |
| Bell Helicopter | 206B |
| Bell Helicopter | 206L |
| Bell Helicopter | 212 |
| Bell Helicopter | 230 |
| Bell Helicopter | 412 |
| Bell Helicopter | 430 |
| Bell Helicopter | 214 |
| Bombardier/Canadair | Global Express |
| British Aerospace | BAe Jetstream 31 |
| British Aerospace | BAe 125 |
| British Aerospace | BAe 1000 |
| British Aerospace | BAe Jetstream Super 31 |
| Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co. | Hawker 1000 |
| Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co. | Hawker 800 |
| Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co. | King Air 350 |
| Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co. | Beechjet 400 sērija |
| Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co. | Starship 2000A |
| Bell | B 407 |
| Canadair | Challenger 601-3A |
| Canadair | Challenger 601-3R |
| Canadair | Challenger 604 |
| Casa | C 212-200 |
| Casa | C 212-300 |
| Cessna | Citation |
| Cessna | 441 Conquest III un Caravan 208 sērija |
| Claudius Dornier | CD2 |
| Dassault Breguet | Falcon |
| Dornier | DO 228-200 |
| Embraer | EMB 110 P2 |
| Embraer/FAMA | CBA 123 |
| Eurocopter | AS 350, AS 355, EC 120, AS 365, EC 135 |
| Eurocopter | B0105LS |
| Fairchild | Merlin/300 |
| Fairchild | Metro 25 |
| Fairchild | Metro III V |
| Fairchild | Metro III |
| Fairchild | Metro III A |
| Fairchild | Merlin IVC-41 |
| Gulfstream America | Gulfstream II, III, IV un V |
| IAI | Astra SP un SPX |
| IAI | Arava 101 B |
| Learjet | 31A, 35A, 45 un 60 sērija |
| MBB | BK 117 C |
| MBB | BO 105 CBS |
| McDonnell Helicopter System | MD 902, MD 520, MD 600 |
| Mitsubishi | Mu2 Marquise |
| Piaggio | P 180 |
| Pilatus Britten-Norman | BN2T Islander |
| Piper | 400 LS |
| Piper | T 1040 |
| Piper | PA-42-100 (Cheyenne 400) |
| Piper | PA-42-720 (Cheyenne III A) |
| Piper | Cheyenne II |
| Reims | Cessna-Caravan II |
| SIAI-Marchetti | SF 600 Canguro |
| Short | Tucano |
| Westland | W30 |

Ražotājs

Apzīmējums

Aerospatiale

AS 332

Agusta

A 109, A 119

Beech

1900

Beech

Super King Air 300

Beech

Starship 1

Bell Helicopter

206B

Bell Helicopter

206L

Bell Helicopter

212

Bell Helicopter

230

Bell Helicopter

412

Bell Helicopter

430

Bell Helicopter

214

Bombardier/Canadair

Global Express

British Aerospace

BAe Jetstream 31

British Aerospace

BAe 125

British Aerospace

BAe 1000

British Aerospace

BAe Jetstream Super 31

Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co.

Hawker 1000

Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co.

Hawker 800

Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co.

King Air 350

Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co.

Beechjet 400 sērija

Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co.

Starship 2000A

Bell

B 407

Canadair

Challenger 601-3A

Canadair

Challenger 601-3R

Canadair

Challenger 604

Casa

C 212-200

Casa

C 212-300

Cessna

Citation

Cessna

441 Conquest III un Caravan 208 sērija

Claudius Dornier

CD2

Dassault Breguet

Falcon

Dornier

DO 228-200

Embraer

EMB 110 P2

Embraer/FAMA

CBA 123

Eurocopter

AS 350, AS 355, EC 120, AS 365, EC 135

Eurocopter

B0105LS

Fairchild

Merlin/300

Fairchild

Metro 25

Fairchild

Metro III V

Fairchild

Metro III

Fairchild

Metro III A

Fairchild

Merlin IVC-41

Gulfstream America

Gulfstream II, III, IV un V

IAI

Astra SP un SPX

IAI

Arava 101 B

Learjet

31A, 35A, 45 un 60 sērija

MBB

BK 117 C

MBB

BO 105 CBS

McDonnell Helicopter System

MD 902, MD 520, MD 600

Mitsubishi

Mu2 Marquise

Piaggio

P 180

Pilatus Britten-Norman

BN2T Islander

Piper

400 LS

Piper

T 1040

Piper

PA-42-100 (Cheyenne 400)

Piper

PA-42-720 (Cheyenne III A)

Piper

Cheyenne II

Reims

Cessna-Caravan II

SIAI-Marchetti

SF 600 Canguro

Short

Tucano

Westland

W30

IV PIELIKUMS

NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM ATJAUNOJAMĀS ENERĢIJAS UN ŪDENSSAIMNIECĪBAS PROJEKTIEM, KAS IR SPĒKĀ UZ PĀRBAUDES LAIKU LĪDZ 2007. GADA 30. JŪNIJAM

I   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.   Piemērošanas joma

Šī nozares vienošanās, kas papildina vienošanos, nosaka finanšu noteikumus, kurus drīkst piemērot oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem, kas attiecas uz līgumiem par atjaunojamās enerģijas un ūdenssaimniecības projektiem; to nozaru, kas tiesīgas saņemt atbalstu, darbības joma ir noteikta 1. papildinājumā.

II   NODAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI EKSPORTA KREDĪTIEM

2.   Maksimālais atmaksas termiņš

Maksimālais atmaksas termiņš, neņemot vērā vienošanās 11. pantā noteikto valstu klasifikāciju, ir 15 gadi.

3.   Pamatsummas atmaksa un procentu atmaksa

| a) | Eksporta kredīta pamatsummu nomaksā vienādās daļās. |
| --- | --- |

a)

Eksporta kredīta pamatsummu nomaksā vienādās daļās.

| b) | Pamatsumma maksājama un procenti samaksājami ne retāk kā reizi sešos mēnešos, un pirmais maksājums no pamatsummas un procentiem izdarāms ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kredīta izsniegšanas dienas. |
| --- | --- |

b)

Pamatsumma maksājama un procenti samaksājami ne retāk kā reizi sešos mēnešos, un pirmais maksājums no pamatsummas un procentiem izdarāms ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kredīta izsniegšanas dienas.

| c) | Eksporta kredītiem, kas izsniegti nomas darījumu atbalstam, var tikt piemērota pamatsummas un procentu maksājumu vienādās daļās kombinācija tā vietā, lai izdarītu pamatsummas atmaksu vienādās daļās, kā noteikts a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

c)

Eksporta kredītiem, kas izsniegti nomas darījumu atbalstam, var tikt piemērota pamatsummas un procentu maksājumu vienādās daļās kombinācija tā vietā, lai izdarītu pamatsummas atmaksu vienādās daļās, kā noteikts a) apakšpunktā.

4.   Oficiālā finansēšanas atbalsta minimālās fiksētās procentu likmes

Dalībnieks, kas sniedz oficiālo finansēšanas atbalstu ar tiešā finansējuma, refinansēšanas vai procentu likmju atbalsta palīdzību, piemēro šādas minimālās procentu likmes:

| a) | atmaksas termiņam līdz 12 gadiem ieskaitot dalībnieks piemēro atbilstīgo tirgus procentu bāzes likmi (CIRR) saskaņā ar vienošanās 20. pantu; |
| --- | --- |

a)

atmaksas termiņam līdz 12 gadiem ieskaitot dalībnieks piemēro atbilstīgo tirgus procentu bāzes likmi (CIRR) saskaņā ar vienošanās 20. pantu;

| b) | atmaksas termiņam, kas pārsniedz 12 gadus un ir līdz 14 gadiem ieskaitot, visām valūtām piemēro virsmaksu 20 bāzes punktu apjomā virs CIRR; |
| --- | --- |

b)

atmaksas termiņam, kas pārsniedz 12 gadus un ir līdz 14 gadiem ieskaitot, visām valūtām piemēro virsmaksu 20 bāzes punktu apjomā virs CIRR;

| c) | atmaksas termiņam, kas ilgāks nekā 14 gadi, visām valūtām piemēro atbilstīgo īpašo tirgus procentu bāzes likmi (SCIRR) saskaņā ar šīs nozares vienošanās 5. pantu. |
| --- | --- |

c)

atmaksas termiņam, kas ilgāks nekā 14 gadi, visām valūtām piemēro atbilstīgo īpašo tirgus procentu bāzes likmi (SCIRR) saskaņā ar šīs nozares vienošanās 5. pantu.

5.   SCIRR noteikšana

SCIRR nosaka nemainīgā līmenī, par 75 bāzes punktiem pārsniedzot attiecīgās valūtas CIRR, izņemot attiecībā uz Japānas jenu – par 40 bāzes punktiem pārsniedzot CIRR. Attiecībā uz valūtām, kurām ir vairāk nekā viena CIRR likme saskaņā ar vienošanās 20. panta a) punkta pirmo ievilkumu, SCIRR noteikšanai izmanto CIRR ilgākajam termiņam.

III   NODAĻA

PROCEDŪRAS

6.   Iepriekšēja paziņošana bez apspriešanās

Dalībnieks informē visus pārējos dalībniekus vismaz desmit kalendārās dienas pirms jebkādu saistību uzņemšanās, uz kurām attiecas šīs nozares vienošanās darbības joma, saskaņā ar šā vienošanās V pielikumu.

IV   NODAĻA

PĀRSKATĪŠANA

7.   Pārbaudes laiks un uzraudzība

| a) | Šīs nozares vienošanās finanšu noteikumi ir spēkā uz divu gadu pārbaudes laiku, t. i., no 2005. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 30. jūnijam. Divu gadu pārbaudes laikā dalībnieki uzrauga šīs nozares vienošanās darbību, lai izvērtētu iegūto pieredzi. |
| --- | --- |

a)

Šīs nozares vienošanās finanšu noteikumi ir spēkā uz divu gadu pārbaudes laiku, t. i., no 2005. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 30. jūnijam. Divu gadu pārbaudes laikā dalībnieki uzrauga šīs nozares vienošanās darbību, lai izvērtētu iegūto pieredzi.

| b) | Pārbaudes laika beigās šie finanšu noteikumi nav spēkā, ja vien dalībnieki nevienojas par kādu no šādām izvēles iespējām:






  — | turpināt pārbaudes laiku ar jebkādiem nepieciešamiem uzlabojumiem/izmaiņām vai |
| --- | --- | --- |

b)

Pārbaudes laika beigās šie finanšu noteikumi nav spēkā, ja vien dalībnieki nevienojas par kādu no šādām izvēles iespējām:

—

turpināt pārbaudes laiku ar jebkādiem nepieciešamiem uzlabojumiem/izmaiņām vai

| — | iekļaut finanšu noteikumus vienošanās saturā ar jebkādiem nepieciešamiem uzlabojumiem/izmaiņām. |
| --- | --- |

—

iekļaut finanšu noteikumus vienošanās saturā ar jebkādiem nepieciešamiem uzlabojumiem/izmaiņām.

| c) | Sekretariāts ziņo par šo finanšu noteikumu īstenošanu. |
| --- | --- |

c)

Sekretariāts ziņo par šo finanšu noteikumu īstenošanu.

1. papildinājums

NOZARES, KAS TIESĪGAS SAŅEMT ATBALSTU

Atbilstīgi nozaru vienošanā izklāstītajiem finanšu noteikumiem šādas atjaunojamās enerģijas un ūdenssaimniecības nozares ir tiesīgas saņemt atbalstu, ja no 2005. gada 1. jūlija minēto nozaru ietekme uz vidi ir saskaņā ar ESAO 2003. gada Ieteikumu par kopēju pieeju videi un oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (1) (kurā pēc tam izdarījuši grozījumus ESAO Darba grupas eksporta kredītu un kredītu garantiju jautājumos (ECG) dalībnieki un apstiprinājusi ESAO Padome):

| a) | vēja enerģija; |
| --- | --- |

a)

vēja enerģija;

| b) | ģeotermiskā enerģija; |
| --- | --- |

b)

ģeotermiskā enerģija;

| c) | elektroenerģija, ko iegūst no plūdmaiņu enerģijas; |
| --- | --- |

c)

elektroenerģija, ko iegūst no plūdmaiņu enerģijas;

| d) | elektroenerģija, ko iegūst no viļņu enerģijas; |
| --- | --- |

d)

elektroenerģija, ko iegūst no viļņu enerģijas;

| e) | saules paneļu enerģija; |
| --- | --- |

e)

saules paneļu enerģija;

| f) | saules siltumenerģija; |
| --- | --- |

f)

saules siltumenerģija;

| g) | okeāna siltumenerģija; |
| --- | --- |

g)

okeāna siltumenerģija;

| h) | bioenerģija: visa ilgtspējīga biomasa, poligona gāze, gāze notekūdeņu attīrīšanas iekārtās un biogāzes enerģijas iekārtas. “Biomasa” ir bioloģiski noārdāmā frakcija lauksaimniecības, mežsaimniecības un ar to saistīto nozaru produktos, atkritumos un atliekās (tostarp augu un dzīvnieku izcelsmes vielas), kā arī bioloģiski noārdāmā frakcija rūpniecības un sadzīves atkritumos; |
| --- | --- |

h)

bioenerģija: visa ilgtspējīga biomasa, poligona gāze, gāze notekūdeņu attīrīšanas iekārtās un biogāzes enerģijas iekārtas. “Biomasa” ir bioloģiski noārdāmā frakcija lauksaimniecības, mežsaimniecības un ar to saistīto nozaru produktos, atkritumos un atliekās (tostarp augu un dzīvnieku izcelsmes vielas), kā arī bioloģiski noārdāmā frakcija rūpniecības un sadzīves atkritumos;

| i) | projekti saistībā ar dzeramā ūdens piegādi un notekūdeņu attīrīšanas iekārtām:






  — | infrastruktūra dzeramā ūdens piegādei mājsaimniecībām, t. i., ūdens attīrīšanai, lai iegūtu dzeramo ūdeni un izveidotu piegādes tīklu (ieskaitot noplūdes kontroli), |
| --- | --- | --- |

i)

projekti saistībā ar dzeramā ūdens piegādi un notekūdeņu attīrīšanas iekārtām:

—

infrastruktūra dzeramā ūdens piegādei mājsaimniecībām, t. i., ūdens attīrīšanai, lai iegūtu dzeramo ūdeni un izveidotu piegādes tīklu (ieskaitot noplūdes kontroli),

| — | notekūdeņu savākšanas un attīrīšanas iekārtas, t. i., mājsaimniecību un rūpniecisko notekūdeņu un kanalizācijas savākšana un attīrīšana, ietverot procesus ūdens atkārtotai izmantošanai vai attīrīšanai un ar šīm darbībām saistīto nosēdumu apstrādi; |
| --- | --- |

—

notekūdeņu savākšanas un attīrīšanas iekārtas, t. i., mājsaimniecību un rūpniecisko notekūdeņu un kanalizācijas savākšana un attīrīšana, ietverot procesus ūdens atkārtotai izmantošanai vai attīrīšanai un ar šīm darbībām saistīto nosēdumu apstrādi;

| j) | hidroenerģja. |
| --- | --- |

j)

hidroenerģja.

---

(1)  Saprotams, ka ESAO ieteikumu piemēro arī projektiem, kas nav tiesīgi saņemt palīdzību saskaņā ar šiem finanšu noteikumiem.

V PIELIKUMS

INFORMĀCIJA, KAS JĀNODROŠINA PAZIŅOJUMOS

Turpmāk I iedaļā uzskaitītā informācija jānodrošina visos paziņojumos, kas izdarīti saskaņā ar šo vienošanos (ieskaitot tās pielikumus). Turklāt II ieadaļā izklāstīto informāciju vajadzības gadījumā sniedz attiecībā uz konkrētu paziņojuma veidu.

I.   INFORMĀCIJA, KAS JĀIEKĻAUJ VISOS PAZIŅOJUMOS

a)   Pamatinformācija

| 1. | Valsts, kas izdara paziņojumu. |
| --- | --- |

1.

Valsts, kas izdara paziņojumu.

| 2. | Paziņošanas datums. |
| --- | --- |

2.

Paziņošanas datums.

| 3. | Tās iestādes/aģentūras nosaukums, kas izdara paziņojumu. |
| --- | --- |

3.

Tās iestādes/aģentūras nosaukums, kas izdara paziņojumu.

| 4. | Atsauces numurs. |
| --- | --- |

4.

Atsauces numurs.

| 5. | Sākotnējais paziņojums vai pārskatīts iepriekšējs paziņojums (atbilstošais pārskatīšanas numurs). |
| --- | --- |

5.

Sākotnējais paziņojums vai pārskatīts iepriekšējs paziņojums (atbilstošais pārskatīšanas numurs).

| 6. | Piešķīruma numurs (vajadzības gadījumā). |
| --- | --- |

6.

Piešķīruma numurs (vajadzības gadījumā).

| 7. | Kredītlīnijas atsauces numurs (vajadzības gadījumā). |
| --- | --- |

7.

Kredītlīnijas atsauces numurs (vajadzības gadījumā).

| 8. | Vienošanās pants(-i), saskaņā ar kuru (-iem) ir izdarīts paziņojums. |
| --- | --- |

8.

Vienošanās pants(-i), saskaņā ar kuru (-iem) ir izdarīts paziņojums.

| 9. | Saskaņotā paziņojuma atsauces numurs (vajadzības gadījumā). |
| --- | --- |

9.

Saskaņotā paziņojuma atsauces numurs (vajadzības gadījumā).

| 10. | Saskaņotā atbalsta apraksts (vajadzības gadījumā). |
| --- | --- |

10.

Saskaņotā atbalsta apraksts (vajadzības gadījumā).

b)   Informācija par pircēju/aizņēmēju/garantētāju

| 11. | Pircēja/aizņēmēja valsts. |
| --- | --- |

11.

Pircēja/aizņēmēja valsts.

| 12. | Pircēja/aizņēmēja nosaukums. |
| --- | --- |

12.

Pircēja/aizņēmēja nosaukums.

| 13. | Pircēja/aizņēmēja adrese. |
| --- | --- |

13.

Pircēja/aizņēmēja adrese.

| 14. | Pircēja/aizņēmēja statuss. |
| --- | --- |

14.

Pircēja/aizņēmēja statuss.

| 15. | Garantētāja valsts (vajadzības gadījumā). |
| --- | --- |

15.

Garantētāja valsts (vajadzības gadījumā).

| 16. | Garantētāja nosaukums (vajadzības gadījumā). |
| --- | --- |

16.

Garantētāja nosaukums (vajadzības gadījumā).

| 17. | Garantētāja adrese (vajadzības gadījumā). |
| --- | --- |

17.

Garantētāja adrese (vajadzības gadījumā).

| 18. | Garantētāja statuss (vajadzības gadījumā). |
| --- | --- |

18.

Garantētāja statuss (vajadzības gadījumā).

c)   Informācija par eksportējamām precēm un/vai pakalpojumiem un projektu

| 19. | Eksportējamo preču un/vai pakalpojumu apraksts. |
| --- | --- |

19.

Eksportējamo preču un/vai pakalpojumu apraksts.

| 20. | Projekta apraksts (vajadzības gadījumā). |
| --- | --- |

20.

Projekta apraksts (vajadzības gadījumā).

| 21. | Projekta norises vieta (vajadzības gadījumā). |
| --- | --- |

21.

Projekta norises vieta (vajadzības gadījumā).

| 22. | Konkursa beigu datums (vajadzības gadījumā). |
| --- | --- |

22.

Konkursa beigu datums (vajadzības gadījumā).

| 23. | Kredītlīnijas beigu datums (vajadzības gadījumā). |
| --- | --- |

23.

Kredītlīnijas beigu datums (vajadzības gadījumā).

| 24. | Atbalstītā(-o) līguma(-u) summa, vai nu faktiskā summa (visām kredītlīnijām un projekta finanšu darījumiem vai jebkādam atsevišķam darījumam uz brīvprātīga pamata), vai saskaņā ar šādu iedalījumu miljonos SDR:







  Kategorija | No | Līdz |
| --- | --- | --- | --- |
| I: | 0 | 1 |
| II: | 1 | 2 |
| III: | 2 | 3 |
| IV: | 3 | 5 |
| V: | 5 | 7 |
| VI: | 7 | 10 |
| VII: | 10 | 20 |
| VIII: | 20 | 40 |
| IX: | 40 | 80 |
| X: | 80 | 120 |
| XI: | 120 | 160 |
| XII: | 160 | 200 |
| XIII: | 200 | 240 |
| XIV: | 240 | 280 |
| XV: | 280 | (1) |

24.

Atbalstītā(-o) līguma(-u) summa, vai nu faktiskā summa (visām kredītlīnijām un projekta finanšu darījumiem vai jebkādam atsevišķam darījumam uz brīvprātīga pamata), vai saskaņā ar šādu iedalījumu miljonos SDR:

Kategorija

No

Līdz

I:

0

1

II:

1

2

III:

2

3

IV:

3

5

V:

5

7

VI:

7

10

VII:

10

20

VIII:

20

40

IX:

40

80

X:

80

120

XI:

120

160

XII:

160

200

XIII:

200

240

XIV:

240

280

XV:

280

(1)

| 25. | Līguma(-u) valūta. |
| --- | --- |

25.

Līguma(-u) valūta.

d)   Finanšu noteikumi oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem

| 26. | Kredīta summa; faktiskā summa paziņojumiem, tostarp kredītlīnijām un projekta finanšu darījumiem, vai jebkuriem atsevišķiem darījumiem pēc brīvprātības principa vai saskaņā ar SDR iedalījumu. |
| --- | --- |

26.

Kredīta summa; faktiskā summa paziņojumiem, tostarp kredītlīnijām un projekta finanšu darījumiem, vai jebkuriem atsevišķiem darījumiem pēc brīvprātības principa vai saskaņā ar SDR iedalījumu.

| 27. | Kredīta valūta. |
| --- | --- |

27.

Kredīta valūta.

| 28. | Pirmā iemaksa (procentos no kopējās atbalstīto līgumu summas). |
| --- | --- |

28.

Pirmā iemaksa (procentos no kopējās atbalstīto līgumu summas).

| 29. | Vietējās izmaksas (procentos no kopējās atbalstīto līgumu summas). |
| --- | --- |

29.

Vietējās izmaksas (procentos no kopējās atbalstīto līgumu summas).

| 30. | Kreditēšanas termiņa sākums un atsauce uz piemērojamo 10. panta punktu. |
| --- | --- |

30.

Kreditēšanas termiņa sākums un atsauce uz piemērojamo 10. panta punktu.

| 31. | Atmaksas perioda ilgums. |
| --- | --- |

31.

Atmaksas perioda ilgums.

| 32. | Bāzes procentu likme. |
| --- | --- |

32.

Bāzes procentu likme.

| 33. | Procentu likme vai rezerve. |
| --- | --- |

33.

Procentu likme vai rezerve.

II.   PAPILDU INFORMĀCIJA, KAS JĀNODROŠINA, JA VAJADZĪBAS GADĪJUMĀ IZDARA PAZIŅOJUMUS ATTIECĪBĀ UZ ĪPAŠIEM NOSACĪJUMIEM

a)   Vienošanās 14. panta d) punkta 5. apakšpunkts

| 1. | Atmaksas profils. |
| --- | --- |

1.

Atmaksas profils.

| 2. | Atmaksas biežums. |
| --- | --- |

2.

Atmaksas biežums.

| 3. | Laika periods no kreditēšanas sākuma termiņa līdz pirmajai pamatsummas atmaksai. |
| --- | --- |

3.

Laika periods no kreditēšanas sākuma termiņa līdz pirmajai pamatsummas atmaksai.

| 4. | Kapitalizēto procentu summa pirms kreditēšanas termiņa sākuma. |
| --- | --- |

4.

Kapitalizēto procentu summa pirms kreditēšanas termiņa sākuma.

| 5. | Atmaksas perioda vidējais svērtais ilgums. |
| --- | --- |

5.

Atmaksas perioda vidējais svērtais ilgums.

| 6. | Paskaidrojums iemeslam, kāpēc nav sniegts atbalsts saskaņā ar 14. panta a) līdz c) punktu. |
| --- | --- |

6.

Paskaidrojums iemeslam, kāpēc nav sniegts atbalsts saskaņā ar 14. panta a) līdz c) punktu.

b)   Vienošanās 24. un 28. pants

| 1. | Pircēja/aizņēmēja valsts vai daudzpusējas/reģionālas institūcijas riska klasifikācija. |
| --- | --- |

1.

Pircēja/aizņēmēja valsts vai daudzpusējas/reģionālas institūcijas riska klasifikācija.

| 2. | Izmaksas perioda ilgums. |
| --- | --- |

2.

Izmaksas perioda ilgums.

| 3. | Procentuālais segums attiecībā uz valsts risku. |
| --- | --- |

3.

Procentuālais segums attiecībā uz valsts risku.

| 4. | Seguma kvalitāte (t. i., zem standarta, standarta, virs standarta). |
| --- | --- |

4.

Seguma kvalitāte (t. i., zem standarta, standarta, virs standarta).

| 5. | MPR, balstoties uz pircēja/aizņēmēja valsts riska klasifikāciju, ja nav trešās valsts garantijas, daudzpusējas/reģionālas institūcijas iesaistīšanās un/vai riska mazināšanas/izslēgšanas. |
| --- | --- |

5.

MPR, balstoties uz pircēja/aizņēmēja valsts riska klasifikāciju, ja nav trešās valsts garantijas, daudzpusējas/reģionālas institūcijas iesaistīšanās un/vai riska mazināšanas/izslēgšanas.

| 6. | Piemērojamās MPR. |
| --- | --- |

6.

Piemērojamās MPR.

| 7. | Faktiskā uzliktā prēmijas likme (izteikta MPR formā procentos no pamatsummas). |
| --- | --- |

7.

Faktiskā uzliktā prēmijas likme (izteikta MPR formā procentos no pamatsummas).

c)   Vienošanās 24. panta e) punkta pirmais ievilkums

| 1. | Garantētāja valsts riska klasifikācija. |
| --- | --- |

1.

Garantētāja valsts riska klasifikācija.

| 2. | Apliecinājums, ka garantija sedz visus piecus valsts riskus, kas uzskaitīti 25. panta a) punktā visam kredīta periodam. |
| --- | --- |

2.

Apliecinājums, ka garantija sedz visus piecus valsts riskus, kas uzskaitīti 25. panta a) punktā visam kredīta periodam.

| 3. | Norādījums, vai garantija sedz kopējo riska apjomu (t. i., pamatsummu un procentus). |
| --- | --- |

3.

Norādījums, vai garantija sedz kopējo riska apjomu (t. i., pamatsummu un procentus).

| 4. | Apliecinājums, ka garantētājs ir kredītspējīgs attiecībā uz garantētā kredīta apjomu. |
| --- | --- |

4.

Apliecinājums, ka garantētājs ir kredītspējīgs attiecībā uz garantētā kredīta apjomu.

| 5. | Apliecinājums, ka garantijai ir juridisks spēks un to iespējams īstenot trešās valsts jurisdikcijā. |
| --- | --- |

5.

Apliecinājums, ka garantijai ir juridisks spēks un to iespējams īstenot trešās valsts jurisdikcijā.

| 6. | Norādījums, vai starp garantētāju un pircēju/aizņēmēju pastāv jebkādas finansiālas attiecības. |
| --- | --- |

6.

Norādījums, vai starp garantētāju un pircēju/aizņēmēju pastāv jebkādas finansiālas attiecības.

| 7. | Gadījumā, ja ir saistības starp garantētāju un pircēju/aizņēmēju:






  — | saistību veids (piemēram, mātesuzņēmums–filiāle, filiāle–mātesuzņēmums, kopēji īpašnieki), |
| --- | --- | --- |

7.

Gadījumā, ja ir saistības starp garantētāju un pircēju/aizņēmēju:

—

saistību veids (piemēram, mātesuzņēmums–filiāle, filiāle–mātesuzņēmums, kopēji īpašnieki),

| — | apliecinājums, ka garantētājs ir juridiski un finansiāli neatkarīgs un var izpildīt pircēja/aizņēmēja atmaksas saistības, |
| --- | --- |

—

apliecinājums, ka garantētājs ir juridiski un finansiāli neatkarīgs un var izpildīt pircēja/aizņēmēja atmaksas saistības,

| — | apliecinājums, ka garantētāju neietekmētu notikumi, noteikumi vai neatkarīga intervence pircēja/aizņēmēja valstī. |
| --- | --- |

—

apliecinājums, ka garantētāju neietekmētu notikumi, noteikumi vai neatkarīga intervence pircēja/aizņēmēja valstī.

d)   Vienošanās 28. pants

| 1. | Izmantotā riska mazināšanas/izslēgšanas metode. |
| --- | --- |

1.

Izmantotā riska mazināšanas/izslēgšanas metode.

| 2. | Pielietotais MEF. |
| --- | --- |

2.

Pielietotais MEF.

| 3. | Pilns paskaidrojums par to, kādi valsts kredītriski konkrētā darījumā ir saistīti ar ārējiem iemesliem/nav aktuāli vai ierobežoti/izslēgti, kā arī paskaidrojums par to, kā šāda valsts kredītrisku saistīšana ar ārējiem iemesliem/padarīšana par neaktuālu vai ierobežošana/izslēgšana pamato piemēroto MEF. |
| --- | --- |

3.

Pilns paskaidrojums par to, kādi valsts kredītriski konkrētā darījumā ir saistīti ar ārējiem iemesliem/nav aktuāli vai ierobežoti/izslēgti, kā arī paskaidrojums par to, kā šāda valsts kredītrisku saistīšana ar ārējiem iemesliem/padarīšana par neaktuālu vai ierobežošana/izslēgšana pamato piemēroto MEF.

e)   Vienošanās 46. un 47. pants

| 1. | Saistītās palīdzības veids (t. i., palīdzība attīstībai vai jaukts kredīts, vai asociēts finansējums). |
| --- | --- |

1.

Saistītās palīdzības veids (t. i., palīdzība attīstībai vai jaukts kredīts, vai asociēts finansējums).

| 2. | Kopējais koncesijas līmenis saistītajam un daļēji nesaistītajam palīdzības finansējumam, kas aprēķināts saskaņā ar 37. pantu. |
| --- | --- |

2.

Kopējais koncesijas līmenis saistītajam un daļēji nesaistītajam palīdzības finansējumam, kas aprēķināts saskaņā ar 37. pantu.

| 3. | DDR, kas izmantota koncesijas līmeņa aprēķināšanā. |
| --- | --- |

3.

DDR, kas izmantota koncesijas līmeņa aprēķināšanā.

| 4. | Skaidras naudas maksājumu izmantošana koncesijas līmeņa aprēķināšanā. |
| --- | --- |

4.

Skaidras naudas maksājumu izmantošana koncesijas līmeņa aprēķināšanā.

| 5. | Ierobežojumi kredītlīniju izmantošanā. |
| --- | --- |

5.

Ierobežojumi kredītlīniju izmantošanā.

f)   II pielikuma 10. pants

| 1. | Atmaksas profils. |
| --- | --- |

1.

Atmaksas profils.

| 2. | Atmaksas biežums. |
| --- | --- |

2.

Atmaksas biežums.

| 3. | Periods starp kredīta sākuma termiņu un pirmo pamatsummas atmaksu. |
| --- | --- |

3.

Periods starp kredīta sākuma termiņu un pirmo pamatsummas atmaksu.

| 4. | Atbalsts vietējām izmaksām: samaksas noteikumi un atbalsta raksturs. |
| --- | --- |

4.

Atbalsts vietējām izmaksām: samaksas noteikumi un atbalsta raksturs.

| 5. | Finansējamā projekta daļa (vajadzības gadījumā ar atsevišķu informāciju par degvielas uzpildīšanu). |
| --- | --- |

5.

Finansējamā projekta daļa (vajadzības gadījumā ar atsevišķu informāciju par degvielas uzpildīšanu).

| 6. | Jebkāda cita atbilstoša informācija (tostarp atsauces uz saistītiem gadījumiem). |
| --- | --- |

6.

Jebkāda cita atbilstoša informācija (tostarp atsauces uz saistītiem gadījumiem).

g)   IV pielikuma 6. pants

| 1. | Paplašināts projekta apraksts, tostarp par konkrēto nozari, kas uzskaitīta nozaru vienošanās par eksporta kredītiem, atjaunojamās enerģijas un ūdenssaimniecības projektiem 1. papildinājumā (IV pielikums). |
| --- | --- |

1.

Paplašināts projekta apraksts, tostarp par konkrēto nozari, kas uzskaitīta nozaru vienošanās par eksporta kredītiem, atjaunojamās enerģijas un ūdenssaimniecības projektiem 1. papildinājumā (IV pielikums).

| 2. | Pilns paskaidrojums, kāpēc nepieciešami īpaši finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

2.

Pilns paskaidrojums, kāpēc nepieciešami īpaši finanšu noteikumi.

| 3. | Attiecībā uz procentu likmi informācija par papildu izmaksu līmeni CIRR gadījumos, kad piemērojams nozaru vienošanās par eksporta kredītiem 4. panta b) vai c) punkts (IV pielikums). |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz procentu likmi informācija par papildu izmaksu līmeni CIRR gadījumos, kad piemērojams nozaru vienošanās par eksporta kredītiem 4. panta b) vai c) punkts (IV pielikums).

h)   X pielikuma 5. pants

| 1. | Paskaidrojums, kāpēc tiek paredzēti projekta finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

1.

Paskaidrojums, kāpēc tiek paredzēti projekta finanšu noteikumi.

| 2. | Līguma vērtība attiecībā uz darbgatavu līgumu, apakšlīgumu daļa utt. |
| --- | --- |

2.

Līguma vērtība attiecībā uz darbgatavu līgumu, apakšlīgumu daļa utt.

| 3. | Paplašināts projekta apraksts. |
| --- | --- |

3.

Paplašināts projekta apraksts.

| 4. | Pirms kreditēšanas sākuma termiņa nodrošinātā atbalsta veids. |
| --- | --- |

4.

Pirms kreditēšanas sākuma termiņa nodrošinātā atbalsta veids.

| 5. | Seguma procentuālā daļa attiecībā uz politisku risku pirms kreditēšanas sākuma termiņa. |
| --- | --- |

5.

Seguma procentuālā daļa attiecībā uz politisku risku pirms kreditēšanas sākuma termiņa.

| 6. | Seguma procentuālā daļa attiecībā uz komerciālu risku pirms kreditēšanas sākuma termiņa. |
| --- | --- |

6.

Seguma procentuālā daļa attiecībā uz komerciālu risku pirms kreditēšanas sākuma termiņa.

| 7. | Seguma veids, kas nodrošināts pēc kreditēšanas sākuma termiņa. |
| --- | --- |

7.

Seguma veids, kas nodrošināts pēc kreditēšanas sākuma termiņa.

| 8. | Seguma procentuālā daļa attiecībā uz politisku risku pēc kreditēšanas sākuma termiņa. |
| --- | --- |

8.

Seguma procentuālā daļa attiecībā uz politisku risku pēc kreditēšanas sākuma termiņa.

| 9. | Seguma procentuālā daļa attiecībā uz komerciālu risku pēc kreditēšanas sākuma termiņa. |
| --- | --- |

9.

Seguma procentuālā daļa attiecībā uz komerciālu risku pēc kreditēšanas sākuma termiņa.

| 10. | Celtniecības perioda ilgums (vajadzības gadījumā). |
| --- | --- |

10.

Celtniecības perioda ilgums (vajadzības gadījumā).

| 11. | Izmaksu perioda ilgums. |
| --- | --- |

11.

Izmaksu perioda ilgums.

| 12. | Vidējais svērtais atmaksas perioda ilgums. |
| --- | --- |

12.

Vidējais svērtais atmaksas perioda ilgums.

| 13. | Atmaksas profils. |
| --- | --- |

13.

Atmaksas profils.

| 14. | Atmaksas biežums. |
| --- | --- |

14.

Atmaksas biežums.

| 15. | Laika periods no kreditēšanas sākuma termiņa līdz pirmajai pamatsummas atmaksai. |
| --- | --- |

15.

Laika periods no kreditēšanas sākuma termiņa līdz pirmajai pamatsummas atmaksai.

| 16. | Pamatsummas procentuālā daļa, kas tiek atmaksāta līdz kreditēšanas termiņa vidum. |
| --- | --- |

16.

Pamatsummas procentuālā daļa, kas tiek atmaksāta līdz kreditēšanas termiņa vidum.

| 17. | Pirms kreditēšanas sākuma termiņa kapitalizēto procentu apjoms. |
| --- | --- |

17.

Pirms kreditēšanas sākuma termiņa kapitalizēto procentu apjoms.

| 18. | Citi ECA saņemti maksājumi, piemēram, maksājumi par saistībām (pēc izvēles, izņemot darījumos ar pircējiem no ESAO valstīm ar augstu ienākumu līmeni). |
| --- | --- |

18.

Citi ECA saņemti maksājumi, piemēram, maksājumi par saistībām (pēc izvēles, izņemot darījumos ar pircējiem no ESAO valstīm ar augstu ienākumu līmeni).

| 19. | Procentu likme (pēc izvēles, izņemot projektus ESAO valstīs ar augstu ienākumu līmeni). |
| --- | --- |

19.

Procentu likme (pēc izvēles, izņemot projektus ESAO valstīs ar augstu ienākumu līmeni).

| 20. | Apliecinājums (un paskaidrojums, ja nepieciešams), ka darījums paredz:






  — | konkrētas saimnieciskas vienības finansējumu, attiecībā uz kuru aizdevējs ir apmierināts ar šīs saimnieciskās vienības naudas plūsmām un peļņu kā finansējuma avotu, no kura aizdevums tiks atmaksāts, un ar šīs saimniecības aktīviem kā šā aizdevuma garantu, |
| --- | --- | --- |

20.

Apliecinājums (un paskaidrojums, ja nepieciešams), ka darījums paredz:

—

konkrētas saimnieciskas vienības finansējumu, attiecībā uz kuru aizdevējs ir apmierināts ar šīs saimnieciskās vienības naudas plūsmām un peļņu kā finansējuma avotu, no kura aizdevums tiks atmaksāts, un ar šīs saimniecības aktīviem kā šā aizdevuma garantu,

| — | eksporta darījumu finansējumu ar neatkarīgu (juridiski un ekonomiski) projekta uzņēmumu, piemēram, uzņēmumu īpašam nolūkam attiecībā uz investīciju projektiem, kas rada paši savus ienākumus, |
| --- | --- |

—

eksporta darījumu finansējumu ar neatkarīgu (juridiski un ekonomiski) projekta uzņēmumu, piemēram, uzņēmumu īpašam nolūkam attiecībā uz investīciju projektiem, kas rada paši savus ienākumus,

| — | pienācīgu riska dalījumu starp projekta partneriem, piemēram, privātiem vai kredītspējīgiem valsts akcionāriem, eksportētājiem, kreditoriem, klientiem, tostarp arī atbilstošs pašu kapitāls, |
| --- | --- |

—

pienācīgu riska dalījumu starp projekta partneriem, piemēram, privātiem vai kredītspējīgiem valsts akcionāriem, eksportētājiem, kreditoriem, klientiem, tostarp arī atbilstošs pašu kapitāls,

| — | projekta skaidrās naudas plūsmu, kas ir pietiekama visā atmaksas periodā, lai segtu darbības izmaksas un parāda apkalpošanu ārējam finansējumam, |
| --- | --- |

—

projekta skaidrās naudas plūsmu, kas ir pietiekama visā atmaksas periodā, lai segtu darbības izmaksas un parāda apkalpošanu ārējam finansējumam,

| — | no projekta ienākumiem atskaitīt darbības izmaksas un parāda apkalpošanu, |
| --- | --- |

—

no projekta ienākumiem atskaitīt darbības izmaksas un parāda apkalpošanu,

| — | pircēju/aizņēmēju, kas nav suverēns un kam nav suverēnas atmaksas garantijas, |
| --- | --- |

—

pircēju/aizņēmēju, kas nav suverēns un kam nav suverēnas atmaksas garantijas,

| — | ar aktīviem nodrošinātus vērtspapīrus projekta ieņēmumiem/aktīviem, piemēram, cesijas, ķīlas, ieņēmumu konti, |
| --- | --- |

—

ar aktīviem nodrošinātus vērtspapīrus projekta ieņēmumiem/aktīviem, piemēram, cesijas, ķīlas, ieņēmumu konti,

| — | privātā sektora akcionāru pabalstītājiem/projekta pabalstītājiem pēc projekta izpildes ir ierobežotas regresa tiesības vai regresa tiesības nav piešķirtas vispār. |
| --- | --- |

—

privātā sektora akcionāru pabalstītājiem/projekta pabalstītājiem pēc projekta izpildes ir ierobežotas regresa tiesības vai regresa tiesības nav piešķirtas vispār.

i)   X pielikuma 5. pants, projekti ESAO valstīs ar augstu ienākuma līmeni

| 1. | Projekta kopējā parāda sindikācijas vērtība, ietverot valsts un privātos aizdevējus. |
| --- | --- |

1.

Projekta kopējā parāda sindikācijas vērtība, ietverot valsts un privātos aizdevējus.

| 2. | Kopējā privāto aizdevēju parāda sindikācija. |
| --- | --- |

2.

Kopējā privāto aizdevēju parāda sindikācija.

| 3. | Dalībnieku nodrošinātās parāda sindikācijas procentuālā daļa. |
| --- | --- |

3.

Dalībnieku nodrošinātās parāda sindikācijas procentuālā daļa.

| 4. | Apliecinājums, ka:






  — | attiecībā uz līdzdalību aizdevuma sindikācijā ar privātām finanšu institūcijām, kas negūst labumu no oficiālā atbalsta eksporta kredītiem, dalībnieks ir mazākuma partneris ar pari passu statusu visā aizdevuma darbības termiņā, |
| --- | --- | --- |

4.

Apliecinājums, ka:

—

attiecībā uz līdzdalību aizdevuma sindikācijā ar privātām finanšu institūcijām, kas negūst labumu no oficiālā atbalsta eksporta kredītiem, dalībnieks ir mazākuma partneris ar pari passu statusu visā aizdevuma darbības termiņā,

| — | prēmijas likme, kas paziņota saskaņā ar iepriekšminēto 18. punktu, nav zemāka par pieejamo privātā tirgus finansējumu un ir samērojama ar atbilstošām likmēm, kuras uzliek citas privātas finanšu institūcijas, kas piedalās sindikācijā. |
| --- | --- |

—

prēmijas likme, kas paziņota saskaņā ar iepriekšminēto 18. punktu, nav zemāka par pieejamo privātā tirgus finansējumu un ir samērojama ar atbilstošām likmēm, kuras uzliek citas privātas finanšu institūcijas, kas piedalās sindikācijā.

---

(1)  Lai norādītu SDR 40 miljonu reizinājumus, kas pārsniedz SDR 280 miljonus, piemēram, SDR 410 miljonus, tas jāpaziņo kā XV + 4 kategorija.

VI PIELIKUMS

MINIMĀLO PRĒMIJU LIKMJU APRĒĶINĀŠANA

Lai aprēķinātu piemērojamo MPR eksporta kredītam, formula ir šāda:

MPR = ((a × HOR) + b) × (PC / 0,95) × QPF × PCF × (1 - MEF) × BRF,

kur:

| — | a un b ir koeficienti, kas saistīti ar atbilstošo valsts riska kategoriju, |
| --- | --- |

—

a un b ir koeficienti, kas saistīti ar atbilstošo valsts riska kategoriju,

| — | HOR ir riska līmenis, |
| --- | --- |

—

HOR ir riska līmenis,

| — | PC ir segums procentos, |
| --- | --- |

—

PC ir segums procentos,

| — | QPF ir produkta kvalitātes faktors, |
| --- | --- |

—

QPF ir produkta kvalitātes faktors,

| — | PCF ir seguma procentuālās daļas faktors, |
| --- | --- |

—

PCF ir seguma procentuālās daļas faktors,

| — | MEF ir valsts riska mazināšanas/izslēgšanas faktors, |
| --- | --- |

—

MEF ir valsts riska mazināšanas/izslēgšanas faktors,

| — | BRF ir pircēja riska seguma faktors. |
| --- | --- |

—

BRF ir pircēja riska seguma faktors.

Koeficientu a un b vērtības tiek iegūtas no šīs tabulas:

| | Valsts riska kategorija |
| --- | --- |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| a | n/a | 0,100 | 0,225 | 0,392 | 0,585 | 0,780 | 0,950 | 1,120 |
| b | n/a | 0,350 | 0,350 | 0,400 | 0,500 | 0,800 | 1,200 | 1,800 |

Valsts riska kategorija

0

1

2

3

4

5

6

7

a

n/a

0,100

0,225

0,392

0,585

0,780

0,950

1,120

b

n/a

0,350

0,350

0,400

0,500

0,800

1,200

1,800

Riska līmeni (HOR) aprēķina šādi:

| | standarta atmaksas profiliem (t. i., vienādas pamatsummas atmaksas daļas pusgadā):

  HOR = (izmaksas perioda ilgums × 0,5) + atmaksas perioda ilgums; |
| --- | --- |

standarta atmaksas profiliem (t. i., vienādas pamatsummas atmaksas daļas pusgadā):

HOR = (izmaksas perioda ilgums × 0,5) + atmaksas perioda ilgums;

| | nestandarta atmaksas profiliem līdzvērtīgais atmaksas periods (izteikts vienādās pusgada iemaksās) tiek aprēķināts, izmantojot šādu formulu:

  HOR = (vidējais svērtais atmaksas perioda ilgums - 0,25) / 0,5. |
| --- | --- |

nestandarta atmaksas profiliem līdzvērtīgais atmaksas periods (izteikts vienādās pusgada iemaksās) tiek aprēķināts, izmantojot šādu formulu:

HOR = (vidējais svērtais atmaksas perioda ilgums - 0,25) / 0,5.

Gadu vai mēnešu izmantošana formulā neietekmē aprēķinu, ja tā pati vienība tiek izmantota izmaksas un atmaksas periodiem.

Segumu procentos (PC) izsaka kā decimālskaitli (piemēram, 95 procenti tiek izteikti kā 0,95).

Produkta kvalitātes faktors (QPF) tiek iegūts no šīs tabulas:

| | Valsts riska kategorija |
| --- | --- |
| Produkta kvalitāte | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| Zem standarta | n/a | 0,9965 | 0,9935 | 0,9850 | 0,9825 | 0,9825 | 0,9800 | 0,9800 |
| Standarta | n/a | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 |
| Virs standarta | n/a | 1,0035 | 1,0065 | 1,0150 | 1,0175 | 1,0175 | 1,0200 | 1,0200 |

Valsts riska kategorija

Produkta kvalitāte

0

1

2

3

4

5

6

7

Zem standarta

n/a

0,9965

0,9935

0,9850

0,9825

0,9825

0,9800

0,9800

Standarta

n/a

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

Virs standarta

n/a

1,0035

1,0065

1,0150

1,0175

1,0175

1,0200

1,0200

Seguma procentuālās daļas faktors (PCF) tiek noteikts šādi:

| | PC <= 0,95, PCF = 1 |
| --- | --- |

PC <= 0,95, PCF = 1

| | PC > 0,95, PCF = 1 + ((PC - 0,95) / 0,05) × seguma procentuālais koeficients |
| --- | --- |

PC > 0,95, PCF = 1 + ((PC - 0,95) / 0,05) × seguma procentuālais koeficients

| | Valsts riska kategorija |
| --- | --- |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| Seguma procentuālais koeficients | n/a | 0,00000 | 0,00337 | 0,00489 | 0,01639 | 0,03657 | 0,05878 | 0,08598 |

Valsts riska kategorija

0

1

2

3

4

5

6

7

Seguma procentuālais koeficients

n/a

0,00000

0,00337

0,00489

0,01639

0,03657

0,05878

0,08598

Valsts riska mazināšanas/izslēgšanas faktors (MEF) tiek noteikts šādi:

| | eksporta kredītiem bez valsts riska mazināšanas MEF = 0; |
| --- | --- |

eksporta kredītiem bez valsts riska mazināšanas MEF = 0;

| | eksporta kredītiem ar valsts riska mazināšanu MEF nosaka saskaņā ar VIII pielikumā izklāstītajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

eksporta kredītiem ar valsts riska mazināšanu MEF nosaka saskaņā ar VIII pielikumā izklāstītajiem kritērijiem.

Pircēja riska seguma faktoru (BRF) nosaka šādi:

| | kad segums pircēja riskam ir izslēgts pilnībā, BRF = 0,90; |
| --- | --- |

kad segums pircēja riskam ir izslēgts pilnībā, BRF = 0,90;

| | kad segums pircēja riskam nav izslēgts, BRF = 1. |
| --- | --- |

kad segums pircēja riskam nav izslēgts, BRF = 1.

VII PIELIKUMS

KRITĒRIJI UN NOTEIKUMI, KAS REGULĒ VALSTU RISKA KLASIFIKĀCIJAS PIEMĒROŠANU, IEKĻAUJOT GARANTĒTĀJU TREŠĀ VALSTĪ VAI DAUDZPUSĒJU VAI REĢIONĀLU INSTITŪCIJU

NOLŪKS

Šis pielikums nosaka kritērijus un nosacījumus, kas regulē valstu riska klasifikācijas piemērošanu, atspoguļojot garantētāju trešā valstī vai daudzpusēju vai reģionālu institūciju saskaņā ar situācijām, kas aprakstītas vienošanās 24. panta e) punkta pirmajā un otrajā ievilkumā.

PIEMĒROŠANA

Valsts riska klasifikācija, kas atspoguļo garantētāju trešā valstī

1. gadījums:   garantija par kopējo riskam pakļauto summu

Kad nodrošinājumu garantijas veidā par visu riska summu (t. i., pamatsummu un procentiem) sniedz subjekts, kas atrodas ārpus pircēja/aizņēmēja valsts, drīkst piemērot valsts riska klasifikāciju, kas atbilst valstij, kurā atrodas garantētājs, ja tiek izpildīti šādi kritēriji:

| — | garantija sedz visu kredīta ilgumu, |
| --- | --- |

—

garantija sedz visu kredīta ilgumu,

| — | garantija ir neatsaucama, beznosacījumu un pieejama pēc pieprasījuma, |
| --- | --- |

—

garantija ir neatsaucama, beznosacījumu un pieejama pēc pieprasījuma,

| — | garantija ir juridiski spēkā esoša, un to var īstenot garantētāja valsts jurisdikcijā, |
| --- | --- |

—

garantija ir juridiski spēkā esoša, un to var īstenot garantētāja valsts jurisdikcijā,

| — | garantija aptver piecus valsts kredīta riskus pircēja/aizņēmēja valstij, |
| --- | --- |

—

garantija aptver piecus valsts kredīta riskus pircēja/aizņēmēja valstij,

| — | garantētājs ir kredītspējīgs attiecībā uz garantētā kredīta apjomu, |
| --- | --- |

—

garantētājs ir kredītspējīgs attiecībā uz garantētā kredīta apjomu,

| — | garantētājs ir pakļauts monetārai kontrolei un pārskaitījuma noteikumiem tā atrašanās valstī, |
| --- | --- |

—

garantētājs ir pakļauts monetārai kontrolei un pārskaitījuma noteikumiem tā atrašanās valstī,

| — | ja garantētājs ir garantijas saņēmēja filiāle/mātesuzņēmums, dalībniekiem katrā atsevišķā gadījumā jāpieņem lēmums vai: 1) ņemot vērā attiecības starp filiāli/mātesuzņēmumu un mātesuzņēmuma juridisko saistību pakāpi, filiāle/mātesuzņēmums ir juridiski un finansiāli neatkarīgs un varētu izpildīt savas maksājumu saistības; 2) filiāli/mātesuzņēmumu varētu ietekmēt vietējie notikumi/noteikumi vai neatkarīga intervence; un 3) vai centrālā administrācija nemaksāšanas gadījumā uzskatītu sevi par atbildīgu. |
| --- | --- |

—

ja garantētājs ir garantijas saņēmēja filiāle/mātesuzņēmums, dalībniekiem katrā atsevišķā gadījumā jāpieņem lēmums vai: 1) ņemot vērā attiecības starp filiāli/mātesuzņēmumu un mātesuzņēmuma juridisko saistību pakāpi, filiāle/mātesuzņēmums ir juridiski un finansiāli neatkarīgs un varētu izpildīt savas maksājumu saistības; 2) filiāli/mātesuzņēmumu varētu ietekmēt vietējie notikumi/noteikumi vai neatkarīga intervence; un 3) vai centrālā administrācija nemaksāšanas gadījumā uzskatītu sevi par atbildīgu.

2. gadījums:   ierobežota apjoma garantija

Kad nodrošinājumu garantijas veidā par daļēju riska summu (t. i., pamatsummu un procentiem) sniedz subjekts, kas atrodas ārpus pircēja/aizņēmēja valsts, drīkst piemērot valsts riska klasifikāciju, kas atbilst valstij, kurā atrodas garantētājs, par tādu kredīta daļu, kas atbilst garantijas apjomam. Papildus 1. gadījumā uzskaitītajiem kritērijiem garantētāja valsts klasifikācija drīkst tikt piemērota tikai tad, ja garantētā summa (pamatsumma plus attiecīgie procenti) ir vai nu: 1) vienāda ar vai lielāka par 10 procentiem no pamatsummas kopā ar attiecīgajiem procentiem; vai 2) pamatsumma pieci miljoni SDR plus attiecīgie procenti, ja darījums pārsniedz 50 miljonus SDR.

Garantijas nesegtajai daļai piemērojamā valsts riska klasifikācija ir tāda kā pircēja valstij.

Valsts riska klasifikācija, kas atspoguļo daudzpusēju vai reģionālu institūciju

1. gadījums:   garantija par kopējo riskam pakļauto summu

Kad nodrošinājumu garantijas veidā par visu riskam pakļauto summu (t. i., pamatsummu un procentiem) sniedz klasificēta daudzpusēja vai reģionāla institūcija, piemērojamā valsts riska klasifikācija var būt tās daudzpusējās vai reģionālās institūcijas, kuras atbilst šādiem kritērijiem:

| — | garantija sedz visu kredīta ilgumu, |
| --- | --- |

—

garantija sedz visu kredīta ilgumu,

| — | garantija ir neatsaucama, beznosacījumu un pieejama pēc pieprasījuma, |
| --- | --- |

—

garantija ir neatsaucama, beznosacījumu un pieejama pēc pieprasījuma,

| — | garantija aptver piecus valsts kredīta riskus pircēja/aizņēmēja valstij, |
| --- | --- |

—

garantija aptver piecus valsts kredīta riskus pircēja/aizņēmēja valstij,

| — | garantētājs ir uzņēmies juridiskas saistības par visu kredīta summu, |
| --- | --- |

—

garantētājs ir uzņēmies juridiskas saistības par visu kredīta summu,

| — | atmaksu veic tieši kreditoram. |
| --- | --- |

—

atmaksu veic tieši kreditoram.

2. gadījums:   ierobežota apjoma garantija

Kad nodrošinājumu garantijas veidā par daļēju riska summu (t. i., pamatsummu un procentiem) sniedz daudzpusēja vai reģionāla institūcija, tai drīkst piemērot valsts riska klasifikāciju par tādu kredīta daļu, kas atbilst garantijas apjomam. Papildus 1. gadījumā uzskaitītajiem kritērijiem daudzpusējas vai reģionālas institūcijas klasifikācija drīkst tikt piemērota tikai tad, ja garantētā summa (pamatsumma plus attiecīgie procenti) ir vai nu: 1) lielāka par vai vienāda ar 10 procentiem no pamatsummas plus attiecīgie procenti; vai 2) pamatsumma pieci miljoni SDR plus attiecīgie procenti, ja darījums pārsniedz 50 miljonus SDR.

Garantijas nesegtajai daļai piemērojamā valsts riska klasifikācija ir tāda kā pircēja valstij.

3. gadījums:   daudzpusēja vai reģionāla institūcija kā aizņēmējs

Kad klasificēta daudzpusēja vai reģionāla institūcija ir aizņēmējs, drīkst piemērot šīs daudzpusējās vai reģionālās institūcijas valsts riska klasifikāciju.

Daudzpusējo vai reģionālo institūciju klasifikācija

Daudzpusējas un reģionālas institūcijas ir tiesīgas tikt klasificētas, ja uz institūciju vispārēji neattiecas tās valsts monetārā kontrole un pārskaitījumu noteikumi, kurā tā atrodas. Šādas institūcijas klasificē valstu riska kategorijās no 0 līdz 7, skatot katru gadījumu atsevišķi saskaņā ar katras institūcijas riska novērtējumu un ņemot vērā, vai:

| — | institūcija ir juridiski un finansiāli neatkarīga, |
| --- | --- |

—

institūcija ir juridiski un finansiāli neatkarīga,

| — | visi institūcijas aktīvi ir imūni pret nacionalizāciju vai konfiskāciju, |
| --- | --- |

—

visi institūcijas aktīvi ir imūni pret nacionalizāciju vai konfiskāciju,

| — | institūcija var pilnīgi brīvi pārskaitīt un konvertēt līdzekļus, |
| --- | --- |

—

institūcija var pilnīgi brīvi pārskaitīt un konvertēt līdzekļus,

| — | institūcija nav valdības intervences subjekts valstī, kurā tā atrodas, |
| --- | --- |

—

institūcija nav valdības intervences subjekts valstī, kurā tā atrodas,

| — | institūcijai ir nodokļu imunitāte un |
| --- | --- |

—

institūcijai ir nodokļu imunitāte un

| — | visām tās dalībvalstīm ir pienākums nodrošināt papildu kapitālu, lai izpildītu institūcijas saistības. |
| --- | --- |

—

visām tās dalībvalstīm ir pienākums nodrošināt papildu kapitālu, lai izpildītu institūcijas saistības.

Novērtējumā arī jāņem vērā maksājumu vēstures dati valstu kredītriska situācijās vai nu valstī, kur tā atrodas, vai pircēja/aizņēmēja valstī; un jebkādi citi faktori, kurus var uzskatīt par piemērotiem novērtējuma procesā.

Klasificēto daudzpusējo un reģionālo institūciju saraksts nav slēgts, un dalībnieks drīkst nominēt institūciju izskatīšanai saskaņā ar iepriekš izklāstītajiem apsvērumiem. Dalībniekiem jāpublisko daudzpusējo un reģionālo institūciju klasifikācija.

VIII PIELIKUMS

KRITĒRIJI UN NOTEIKUMI, KAS REGULĒ VALSTU RISKA MAZINĀŠANU/IZSLĒGŠANU, APRĒĶINOT MINIMĀLO PRĒMIJU LIKMES

MĒRĶIS

Šis pielikums detalizēti izklāsta vienošanās 28. panta b) punktā uzskaitītās valstu kredītriska mazināšanas/izslēgšanas metodes, ietverot kritērijus, nosacījumus un īpašus apstākļus, kas piemērojami to izmantošanai, kā arī piemērojamos MEF.

VISPĀRĒJA PIEMĒROŠANA

Attiecībā uz visām valsts kredītriska mazināšanas/izslēgšanas metodēm, kas uzskaitītas vienošanās 28. panta b) punktā:

| — | uzskaitītie MEF ir maksimālie lielumi, kurus paredzētu visizdevīgākajos apstākļos, un tie nosakāmi katrā gadījumā atsevišķi, |
| --- | --- |

—

uzskaitītie MEF ir maksimālie lielumi, kurus paredzētu visizdevīgākajos apstākļos, un tie nosakāmi katrā gadījumā atsevišķi,

| — | dalībniekiem jāpārliecinās, vai drošības pasākumus var tiesīgi īstenot to juridiskajā/tiesu vidē, |
| --- | --- |

—

dalībniekiem jāpārliecinās, vai drošības pasākumus var tiesīgi īstenot to juridiskajā/tiesu vidē,

| — | MPR, kas izriet no valsts kredītriska mazināšanas/izslēgšanas metodes, nedrīkst ietekmēt privātā tirgus cenu noteikšanu līdzīgos apstākļos, |
| --- | --- |

—

MPR, kas izriet no valsts kredītriska mazināšanas/izslēgšanas metodes, nedrīkst ietekmēt privātā tirgus cenu noteikšanu līdzīgos apstākļos,

| — | gadījumā, ja darījumu finansē paralēli no citiem avotiem, jebkāds nodrošinājums, kas tiek saglabāts saistībā ar oficiālu eksporta kredītu, tiek uztverts vismaz pari passu ar tādu nodrošinājumu, ko piedāvā pārējie avoti. |
| --- | --- |

—

gadījumā, ja darījumu finansē paralēli no citiem avotiem, jebkāds nodrošinājums, kas tiek saglabāts saistībā ar oficiālu eksporta kredītu, tiek uztverts vismaz pari passu ar tādu nodrošinājumu, ko piedāvā pārējie avoti.

ĪPAŠA PIEMĒROŠANA

1.   Ārzonas nākotnes plūsmas struktūra kombinācijā ar ārzonas darījuma kontu

Definīcija

Rakstisks dokuments, piemēram, akts vai vienošanās par cesiju vai pilnvarojumu, kas apzīmogots un piegādāts trešai pusei, t. i., personai, kas nav līgumslēdzēja puse, lai šī trešā puse to glabātu līdz noteiktu nosacījumu izpildei un pēc tam iesniegtu īstenošanai otrai pusei. Ja šādi kritēriji tiek īstenoti, ņemot vērā izklāstītos papildu faktorus, šī metode var samazināt vai izslēgt pārskaitījuma riskus galvenokārt valstīs, kas pieder pie augstākas riska kategorijas.

Kritēriji

| — | Darījuma konts ir saistīts ar ārvalstu valūtas maiņas peļņas projektu, un ieņēmumus plūsmas darījuma kontā rada pats projekts un/vai citi ieņēmumi no ārzonas eksporta. |
| --- | --- |

—

Darījuma konts ir saistīts ar ārvalstu valūtas maiņas peļņas projektu, un ieņēmumus plūsmas darījuma kontā rada pats projekts un/vai citi ieņēmumi no ārzonas eksporta.

| — | Darījuma konts tiek turēts ārzonā, t. i., atrodas ārpus pircēja/aizņēmēja valsts, kurā ir ļoti ierobežots pārskaitījuma risks vai citi riski (t. i., valsts, kas klasificēta 0. kategorijā). |
| --- | --- |

—

Darījuma konts tiek turēts ārzonā, t. i., atrodas ārpus pircēja/aizņēmēja valsts, kurā ir ļoti ierobežots pārskaitījuma risks vai citi riski (t. i., valsts, kas klasificēta 0. kategorijā).

| — | Darījuma konts atrodas pirmās klases bankā, kuru tieši vai netieši nekontrolē pircēja/aizņēmēja interesēs vai pircēja/aizņēmēja valsts interesēs. |
| --- | --- |

—

Darījuma konts atrodas pirmās klases bankā, kuru tieši vai netieši nekontrolē pircēja/aizņēmēja interesēs vai pircēja/aizņēmēja valsts interesēs.

| — | Konta finansējumu nodrošina ilgtermiņa vai citi piemēroti līgumi. |
| --- | --- |

—

Konta finansējumu nodrošina ilgtermiņa vai citi piemēroti līgumi.

| — | Pircēja/aizņēmēja ieņēmumu avotu kombinācija (t. i., paša projekta un/vai citu avotu radītie ieņēmumi), kas plūst caur šo kontu, ir konvertējamā valūtā, un var sagaidīt, ka tie kopumā būs pietiekam, lai apkalpotu parādu visā kreditēšanas laikā, un tos nodrošina viens vai vairāki kredītspējīgi ārvalstu klienti, kas atrodas riska ziņā labvēlīgākās valstīs nekā pircēja/aizņēmēja valsts (t. i., parasti 0. kategorijā klasificētas valstis). |
| --- | --- |

—

Pircēja/aizņēmēja ieņēmumu avotu kombinācija (t. i., paša projekta un/vai citu avotu radītie ieņēmumi), kas plūst caur šo kontu, ir konvertējamā valūtā, un var sagaidīt, ka tie kopumā būs pietiekam, lai apkalpotu parādu visā kreditēšanas laikā, un tos nodrošina viens vai vairāki kredītspējīgi ārvalstu klienti, kas atrodas riska ziņā labvēlīgākās valstīs nekā pircēja/aizņēmēja valsts (t. i., parasti 0. kategorijā klasificētas valstis).

| — | Pircējs/aizņēmējs neatsaucami sniedz norādījumus ārvalstu klientiem veikt maksājumus tieši šajā kontā (t. i., maksājumi netiek pārsūtīti caur kontu, kuru kontrolē pircējs/aizņēmējs, vai caur tā valsti). |
| --- | --- |

—

Pircējs/aizņēmējs neatsaucami sniedz norādījumus ārvalstu klientiem veikt maksājumus tieši šajā kontā (t. i., maksājumi netiek pārsūtīti caur kontu, kuru kontrolē pircējs/aizņēmējs, vai caur tā valsti).

| — | Līdzekļi, kuri jāglabā šajā kontā, apjoma ziņā atbilst vismaz sešu mēnešu parāda apkalpošanai nepieciešamajiem līdzekļiem. Gadījumā, ja saskaņā ar projekta finanšu struktūru tiek piemēroti elastīgi atmaksas noteikumi, šajā kontā jāglabā summa, kas līdzvērtīga faktiskajai parāda sešu mēnešu apkalpošanai paredzētajai summai; šī summa var laika gaitā mainīties atkarībā no parāda apkalpošanas profila. |
| --- | --- |

—

Līdzekļi, kuri jāglabā šajā kontā, apjoma ziņā atbilst vismaz sešu mēnešu parāda apkalpošanai nepieciešamajiem līdzekļiem. Gadījumā, ja saskaņā ar projekta finanšu struktūru tiek piemēroti elastīgi atmaksas noteikumi, šajā kontā jāglabā summa, kas līdzvērtīga faktiskajai parāda sešu mēnešu apkalpošanai paredzētajai summai; šī summa var laika gaitā mainīties atkarībā no parāda apkalpošanas profila.

| — | Pircējam/aizņēmējam ir ierobežota piekļuve kontam (t. i., tikai pēc kredīta parāda apkalpošanas atmaksas). |
| --- | --- |

—

Pircējam/aizņēmējam ir ierobežota piekļuve kontam (t. i., tikai pēc kredīta parāda apkalpošanas atmaksas).

| — | Kontā noguldītie ieņēmumi tiek piešķirti aizdevējam kā tiešajam ieguvējam uz visu kredīta termiņu. |
| --- | --- |

—

Kontā noguldītie ieņēmumi tiek piešķirti aizdevējam kā tiešajam ieguvējam uz visu kredīta termiņu.

| — | Konta atvēršana ir saņēmusi visas nepieciešamās juridiskās atļaujas no vietējām un jebkurām citām atbilstošām iestādēm. |
| --- | --- |

—

Konta atvēršana ir saņēmusi visas nepieciešamās juridiskās atļaujas no vietējām un jebkurām citām atbilstošām iestādēm.

| — | Darījuma konts un līgumiskās vienošanās nedrīkst tikt saistītas un/vai atsauktas, un/vai ierobežotas darbības laika ziņā. |
| --- | --- |

—

Darījuma konts un līgumiskās vienošanās nedrīkst tikt saistītas un/vai atsauktas, un/vai ierobežotas darbības laika ziņā.

Papildu faktori, kas jāņem vērā

Metode piemērojama, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi saskaņā ar iepriekšminēto raksturojumu un, inter alia, attiecībā uz:

| — | valsti, pircēju/aizņēmēju (t. i., valsts vai privātu), nozari, neaizsargātību attiecībā uz iesaistītajām precēm vai pakalpojumiem, tostarp to pieejamību klientiem visā kredīta darbības laikā, |
| --- | --- |

—

valsti, pircēju/aizņēmēju (t. i., valsts vai privātu), nozari, neaizsargātību attiecībā uz iesaistītajām precēm vai pakalpojumiem, tostarp to pieejamību klientiem visā kredīta darbības laikā,

| — | juridiskām struktūrām, t. i., vai mehānisms ir pietiekami imūns pret pircēju/aizņēmēju vai tā valsts ietekmi, |
| --- | --- |

—

juridiskām struktūrām, t. i., vai mehānisms ir pietiekami imūns pret pircēju/aizņēmēju vai tā valsts ietekmi,

| — | pakāpi, līdz kādai metode paliek valdības iejaukšanās, atjaunošanas vai atcelšanas subjekts, |
| --- | --- |

—

pakāpi, līdz kādai metode paliek valdības iejaukšanās, atjaunošanas vai atcelšanas subjekts,

| — | to, vai konts būtu pietiekami aizsargāts pret riskiem saistībā ar projektu, |
| --- | --- |

—

to, vai konts būtu pietiekami aizsargāts pret riskiem saistībā ar projektu,

| — | summu, kas ieplūdīs kontā, un mehānismu pienācīga papildinājuma turpināšanai, |
| --- | --- |

—

summu, kas ieplūdīs kontā, un mehānismu pienācīga papildinājuma turpināšanai,

| — | situāciju saistībā ar Parīzes klubu (piemēram, iespējamu izslēgšanu), |
| --- | --- |

—

situāciju saistībā ar Parīzes klubu (piemēram, iespējamu izslēgšanu),

| — | iespējamo to valsts risku ietekmi, kas nav pārskaitījuma risks, |
| --- | --- |

—

iespējamo to valsts risku ietekmi, kas nav pārskaitījuma risks,

| — | aizsardzību pret tās valsts riskiem, kur atrodas konts, |
| --- | --- |

—

aizsardzību pret tās valsts riskiem, kur atrodas konts,

| — | līgumiem ar klientiem, tostarp to raksturu un ilgumu, un |
| --- | --- |

—

līgumiem ar klientiem, tostarp to raksturu un ilgumu, un

| — | gaidāmo ārvalstu ieņēmumu kopējo apjomu saistībā ar kopējo kredīta summu. |
| --- | --- |

—

gaidāmo ārvalstu ieņēmumu kopējo apjomu saistībā ar kopējo kredīta summu.

Piemērojamais MEF

Maksimālais piemērojamais MEF ir 0,20, ja vien:

| | 1. īpašais gadījums: maksimālais piemērojamais MEF ir 0,40, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie kritēriji:






  — | kreditoram ir pirmās prioritātes interese par darījuma kontu un ilgtermiņa līgumiem, |
| --- | --- | --- |

1. īpašais gadījums: maksimālais piemērojamais MEF ir 0,40, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie kritēriji:

—

kreditoram ir pirmās prioritātes interese par darījuma kontu un ilgtermiņa līgumiem,

| — | pircējs/aizņēmējs ir privāts uzņēmums, kuram uzņēmumā pieder vairāk nekā 80 procenti, |
| --- | --- |

—

pircējs/aizņēmējs ir privāts uzņēmums, kuram uzņēmumā pieder vairāk nekā 80 procenti,

| — | vai nu paredzamais aizdevuma ilguma seguma koeficients (LLCR) vidēji ir vismaz 2,5:1, vai paredzamais LLCR vidēji ir vismaz 2,0:1 un paredzamais gada parāda apkalpošanas seguma koeficients (ADSCR) nav mazāks par 1,0 jebkurā brīdī pēc kredīta sākuma termiņa (1), |
| --- | --- |

—

vai nu paredzamais aizdevuma ilguma seguma koeficients (LLCR) vidēji ir vismaz 2,5:1, vai paredzamais LLCR vidēji ir vismaz 2,0:1 un paredzamais gada parāda apkalpošanas seguma koeficients (ADSCR) nav mazāks par 1,0 jebkurā brīdī pēc kredīta sākuma termiņa (1),

| — | darījuma kontā ir vismaz 12 mēnešu parāda apkalpošanas priekšapmaksa, kas jāpapildina pēc jebkura pieprasījuma izdarīt atmaksu no iepriekš iemaksātās summas. |
| --- | --- |

—

darījuma kontā ir vismaz 12 mēnešu parāda apkalpošanas priekšapmaksa, kas jāpapildina pēc jebkura pieprasījuma izdarīt atmaksu no iepriekš iemaksātās summas.

| | 2. īpašais gadījums: maksimālais piemērojamais MEF ir 0,30, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie papildu kritēriji:






  — | vai nu LLCR vidējais rādītājs ir vismaz 1,75:1, vai ir vismaz deviņu mēnešu parāda apkalpošanas priekšapmaksa darījuma kontā, kas jāpapildina pēc jebkura pieprasījuma izdarīt atmaksu no iepriekš iemaksātās summas. |
| --- | --- | --- |

2. īpašais gadījums: maksimālais piemērojamais MEF ir 0,30, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie papildu kritēriji:

—

vai nu LLCR vidējais rādītājs ir vismaz 1,75:1, vai ir vismaz deviņu mēnešu parāda apkalpošanas priekšapmaksa darījuma kontā, kas jāpapildina pēc jebkura pieprasījuma izdarīt atmaksu no iepriekš iemaksātās summas.

2.   Ārzonas konvertējamie vērtspapīri

Definīcija

Nodrošinājums ārzonas pirmās vai otrās prioritātes ķīlas vai cesijas vērtspapīra formā, kuras ārzonā glabā pircēja/aizņēmēja akcionārs vai pircējs/aizņēmējs pats, vai skaidra nauda ārzonas noguldījuma kontā.

Kritēriji

| — | Vērtspapīri tiek definēti kā publiskā sarakstā iekļautas akcijas un obligācijas, kuras izdevuši uzņēmumi, kas atrodas labākas riska situācijas valstī, kura atrodas ārpus pircēja/aizņēmēja valsts, un tiek tirgoti 0. kategorijā klasificētu valstu biržās. |
| --- | --- |

—

Vērtspapīri tiek definēti kā publiskā sarakstā iekļautas akcijas un obligācijas, kuras izdevuši uzņēmumi, kas atrodas labākas riska situācijas valstī, kura atrodas ārpus pircēja/aizņēmēja valsts, un tiek tirgoti 0. kategorijā klasificētu valstu biržās.

| — | Skaidra nauda tiek definēta kā noguldījumi 0. kategorijas valstu konvertējamās valūtās vai valsts kasēs konvertējamās valūtās, kas izlaistas 0. kategorijas valstīs. |
| --- | --- |

—

Skaidra nauda tiek definēta kā noguldījumi 0. kategorijas valstu konvertējamās valūtās vai valsts kasēs konvertējamās valūtās, kas izlaistas 0. kategorijas valstīs.

| — | Nodrošinājums ir beznosacījumu un neatsaucams visu kredīta termiņa laiku. |
| --- | --- |

—

Nodrošinājums ir beznosacījumu un neatsaucams visu kredīta termiņa laiku.

| — | Valsts, kurā nodrošinājums atrodas, ir labākā riska situācijā nekā pircēja/aizņēmēja valsts, un parasti tā būtu 0. kategorijā klasificēta valsts. |
| --- | --- |

—

Valsts, kurā nodrošinājums atrodas, ir labākā riska situācijā nekā pircēja/aizņēmēja valsts, un parasti tā būtu 0. kategorijā klasificēta valsts.

| — | Nodrošinājums ir ārpus pircēja/aizņēmēja ietekmes un jurisdikcijas. |
| --- | --- |

—

Nodrošinājums ir ārpus pircēja/aizņēmēja ietekmes un jurisdikcijas.

| — | Saprātīgi izvērtētā paredzamā vērtspapīru tirgus vērtība visā atmaksas periodā atbilst neatmaksātā parāda summai, kuru sedz šis nodrošinājums. |
| --- | --- |

—

Saprātīgi izvērtētā paredzamā vērtspapīru tirgus vērtība visā atmaksas periodā atbilst neatmaksātā parāda summai, kuru sedz šis nodrošinājums.

| — | Jebkurā gadījumā skaidras naudas noguldījumam vai vērtspapīru saprātīgai vērtībai (kurai jāsedz gan pamatsumma, gan procenti) jābūt ne mazākai: kā 1) 10 procentiem no pamatsummas plus saistītie procenti; vai 2) pamatsummai piecu miljonu SDR apjomā plus saistītie procenti, ja darījums pārsniedz 50 miljonus SDR. |
| --- | --- |

—

Jebkurā gadījumā skaidras naudas noguldījumam vai vērtspapīru saprātīgai vērtībai (kurai jāsedz gan pamatsumma, gan procenti) jābūt ne mazākai: kā 1) 10 procentiem no pamatsummas plus saistītie procenti; vai 2) pamatsummai piecu miljonu SDR apjomā plus saistītie procenti, ja darījums pārsniedz 50 miljonus SDR.

| — | Nodrošinājumu var jebkurā saistību nepildīšanas gadījumā likumīgi un bez nosacījumiem realizēt (t. i., kredītriska valsts pircēja/aizņēmēja valstī). |
| --- | --- |

—

Nodrošinājumu var jebkurā saistību nepildīšanas gadījumā likumīgi un bez nosacījumiem realizēt (t. i., kredītriska valsts pircēja/aizņēmēja valstī).

| — | Ieņēmumi no vērtspapīriem vai skaidras naudas noguldījuma var tikt brīvi konvertēti valūtā, kurā izsniegts kredīts, vai jebkurā citā konvertējamā valūtā. |
| --- | --- |

—

Ieņēmumi no vērtspapīriem vai skaidras naudas noguldījuma var tikt brīvi konvertēti valūtā, kurā izsniegts kredīts, vai jebkurā citā konvertējamā valūtā.

| — | Saistību nepildīšanas gadījumā vērtspapīri tiek tieši pārskaitīti kreditoram vai skaidras naudas noguldījums tiek izmaksāts tieši kreditoram pienācīgajā apjomā. |
| --- | --- |

—

Saistību nepildīšanas gadījumā vērtspapīri tiek tieši pārskaitīti kreditoram vai skaidras naudas noguldījums tiek izmaksāts tieši kreditoram pienācīgajā apjomā.

Papildu faktori, kas jāņem vērā

Šo metodi parasti var izmantot attiecībā uz visām valstīm, pircējiem/aizņēmējiem un nozarēm, vadoties pēc katra gadījuma atsevišķas izvērtēšanas, ņemot vērā iepriekšminēto raksturojumu, un, inter alia, attiecībā uz:

| — | vērtspapīru vai skaidras naudas noguldījuma (valsts vai privāta) īpašumtiesību ietekmi, piemēram, saistībā ar varbūtību, ka šis vērtspapīrs tiks pārdots valsts parādnieku gadījumā, |
| --- | --- |

—

vērtspapīru vai skaidras naudas noguldījuma (valsts vai privāta) īpašumtiesību ietekmi, piemēram, saistībā ar varbūtību, ka šis vērtspapīrs tiks pārdots valsts parādnieku gadījumā,

| — | vērtspapīru paredzamo vērtību un pārdošanas varbūtību saistībā ar uzņēmumu, nozari un valsti, no kuras tie nākuši, |
| --- | --- |

—

vērtspapīru paredzamo vērtību un pārdošanas varbūtību saistībā ar uzņēmumu, nozari un valsti, no kuras tie nākuši,

| — | juridisko vidi. |
| --- | --- |

—

juridisko vidi.

Piemērojamais MEF

Konkrētajam MEF, kurš jāpiemēro:

| — | jāatspoguļo iespējamās eksternalizācijas pakāpe, ņemot vērā, inter alia, aktīvu pastāvīgo vērtību, kā arī iespējamas neskaidrības attiecībā uz nodrošinājuma pārdošanu, |
| --- | --- |

—

jāatspoguļo iespējamās eksternalizācijas pakāpe, ņemot vērā, inter alia, aktīvu pastāvīgo vērtību, kā arī iespējamas neskaidrības attiecībā uz nodrošinājuma pārdošanu,

| — | jānosaka katram gadījumam atsevišķi, inter alia, saskaņā ar bāzi tā nodrošinājuma vērtībā, kas iesniegts saistībā ar kredīta pamatsummas vērtību un piemērojamo valsts riska klasifikāciju valstij, kurā atrodas nodrošinājums. |
| --- | --- |

—

jānosaka katram gadījumam atsevišķi, inter alia, saskaņā ar bāzi tā nodrošinājuma vērtībā, kas iesniegts saistībā ar kredīta pamatsummas vērtību un piemērojamo valsts riska klasifikāciju valstij, kurā atrodas nodrošinājums.

Skaidras naudas nodrošinājuma vērtību nosaka ne vairāk kā 80 procentu apmērā un akciju vai obligāciju vērtību nosaka ne vairāk kā 35 procentu vērtībā no to saprātīga novērtējuma.

3.   Uz aktīviem balstīts ārzonas nodrošinājums

Definīcija

Nodrošinājums pirmās prioritātes hipotēku veidā par reāliem (t. i., nekustamiem) aktīviem, kas atrodas ārzonā.

Kritēriji

| — | Nodrošinājums ir beznosacījumu un neatsaucams uz visu kredīta darbības termiņu. |
| --- | --- |

—

Nodrošinājums ir beznosacījumu un neatsaucams uz visu kredīta darbības termiņu.

| — | Nekustamajiem aktīviem ir saprātīgi novērtēta paredzamā tirgus vērtība, un tas īpašniekam nozīmē ievērojamu kapitāla daļu. Paredzamā vērtība visā atmaksas periodā atbilst pircēja/aizņēmēja nesamaksātā parāda vērtībai. |
| --- | --- |

—

Nekustamajiem aktīviem ir saprātīgi novērtēta paredzamā tirgus vērtība, un tas īpašniekam nozīmē ievērojamu kapitāla daļu. Paredzamā vērtība visā atmaksas periodā atbilst pircēja/aizņēmēja nesamaksātā parāda vērtībai.

| — | Nodrošinājumu var juridiski un bez nosacījumiem realizēt jebkurā saistību neizpildes gadījumā (piemēram, valsts kredītriska gadījumā pircēja/aizņēmēja valstī). |
| --- | --- |

—

Nodrošinājumu var juridiski un bez nosacījumiem realizēt jebkurā saistību neizpildes gadījumā (piemēram, valsts kredītriska gadījumā pircēja/aizņēmēja valstī).

| — | Ieņēmumus var konvertēt valūtā, kurā izsniegts kredīts, vai citā konvertējamā valūtā. |
| --- | --- |

—

Ieņēmumus var konvertēt valūtā, kurā izsniegts kredīts, vai citā konvertējamā valūtā.

| — | Saistību neizpildes gadījumā pienācīgie ieņēmumi tiek izmaksāti vai piešķirti tieši kreditoram. |
| --- | --- |

—

Saistību neizpildes gadījumā pienācīgie ieņēmumi tiek izmaksāti vai piešķirti tieši kreditoram.

| — | Valsts, kurā nodrošinājumu var realizēt, pārstāv labāku riska kategoriju nekā pircēja/aizņēmēja valsts, t. i., parasti klasificēta labākajā kategorijā attiecībā uz risku. |
| --- | --- |

—

Valsts, kurā nodrošinājumu var realizēt, pārstāv labāku riska kategoriju nekā pircēja/aizņēmēja valsts, t. i., parasti klasificēta labākajā kategorijā attiecībā uz risku.

Papildu faktori, kas jāņem vērā

Šo metodi parasti var izmantot attiecībā uz visām valstīm, pircējiem/aizņēmējiem un nozarēm, vadoties pēc katra gadījuma atsevišķas izvērtēšanas, ņemot vērā iepriekšminēto raksturojumu, un, inter alia, attiecībā uz:

| — | nekustamo aktīvu (valsts vai privāta) īpašumtiesību ietekmi, piemēram, saistībā ar varbūtību, ka to pārdos valsts parādnieku gadījumā, |
| --- | --- |

—

nekustamo aktīvu (valsts vai privāta) īpašumtiesību ietekmi, piemēram, saistībā ar varbūtību, ka to pārdos valsts parādnieku gadījumā,

| — | nekustamo aktīvu (piemēram, nozarē) paredzamo vērtību un pārdošanas varbūtību saistībā ar uzņēmumu, nozari un valsti, no kura tas nācis, |
| --- | --- |

—

nekustamo aktīvu (piemēram, nozarē) paredzamo vērtību un pārdošanas varbūtību saistībā ar uzņēmumu, nozari un valsti, no kura tas nācis,

| — | juridisko vidi. |
| --- | --- |

—

juridisko vidi.

Piemērojamais MEF

Konkrētajam MEF, kurš jāpiemēro:

| — | jāatspoguļo iespējamās eksternalizācijas pakāpe, ņemot vērā, inter alia, aktīvu pastāvīgo vērtību, kā arī iespējamas neskaidrības attiecībā uz nodrošinājuma pārdošanu, |
| --- | --- |

—

jāatspoguļo iespējamās eksternalizācijas pakāpe, ņemot vērā, inter alia, aktīvu pastāvīgo vērtību, kā arī iespējamas neskaidrības attiecībā uz nodrošinājuma pārdošanu,

| — | jānosaka katram gadījumam atsevišķi, inter alia, saskaņā ar bāzi tā nodrošinājuma vērtībā, kas iesniegts saistībā ar kredīta pamatsummas vērtību un piemērojamo valsts riska klasifikāciju valstij, kurā atrodas nodrošinājums. |
| --- | --- |

—

jānosaka katram gadījumam atsevišķi, inter alia, saskaņā ar bāzi tā nodrošinājuma vērtībā, kas iesniegts saistībā ar kredīta pamatsummas vērtību un piemērojamo valsts riska klasifikāciju valstij, kurā atrodas nodrošinājums.

Starpība starp MPR, kas izriet no šīs metodes izmantošanas, un MPR, kas būtu piemērojama bez riska mazināšanas, nedrīkst būt lielāka kā 15 procenti no starpības starp MPR, kas būtu piemērojama bez riska mazināšanas, un MPR, kas izrietētu no tās valsts riska klasifikācijas piemērošanas, kurā atrodas minētais aktīvs.

Šādos apstākļos cenas noteikšana veidojas uz turpmāk minētās bāzes:

| — | nodrošinājums (kuram jāsedz gan pamatsumma, gan procenti) apjoma ziņā ir ierobežots ar vienotu bāzi visam kredīta termiņam un: 1) ir ne mazāks kā 10 procenti no pamatsummas plus attiecīgie procenti; vai 2) ir pamatsumma piecu miljonu SDR apjomā plus attiecīgie procentie, ja darījums pārsniedz 50 miljonus SDR; šajā gadījumā cena nosakāma, balstoties uz atlikušo periodu par garantēto pamatsummu/kredīta pamatsummu, |
| --- | --- |

—

nodrošinājums (kuram jāsedz gan pamatsumma, gan procenti) apjoma ziņā ir ierobežots ar vienotu bāzi visam kredīta termiņam un: 1) ir ne mazāks kā 10 procenti no pamatsummas plus attiecīgie procenti; vai 2) ir pamatsumma piecu miljonu SDR apjomā plus attiecīgie procentie, ja darījums pārsniedz 50 miljonus SDR; šajā gadījumā cena nosakāma, balstoties uz atlikušo periodu par garantēto pamatsummu/kredīta pamatsummu,

| — | nodrošinājums (kuram jāsedz gan pamatsumma, gan procenti) apjoma ziņā ir ierobežots uz nevienādas bāzes uz visu kredīta termiņu un: 1) ir ne mazāks kā 10 procenti no pamatsummas plus attiecīgie procenti; vai 2) ir pamatsummas piecu miljonu SDR apjomā plus attiecīgie procenti, ja darījums pārsniedz 50 miljonus SDR. Šajā gadījumā cenu noteikšana piemērojama par atlikušo maksājuma periodu, kas atvasināts no vidējā svērtā kredīta termiņa. |
| --- | --- |

—

nodrošinājums (kuram jāsedz gan pamatsumma, gan procenti) apjoma ziņā ir ierobežots uz nevienādas bāzes uz visu kredīta termiņu un: 1) ir ne mazāks kā 10 procenti no pamatsummas plus attiecīgie procenti; vai 2) ir pamatsummas piecu miljonu SDR apjomā plus attiecīgie procenti, ja darījums pārsniedz 50 miljonus SDR. Šajā gadījumā cenu noteikšana piemērojama par atlikušo maksājuma periodu, kas atvasināts no vidējā svērtā kredīta termiņa.

4.   Ar aktīviem nodrošinātais un uz aktīviem balstītais ārzonas finansējums

Definīcija

Nodrošinājums ārzonas nomas vai pirmās prioritātes hipotēkas veidā par kustamo īpašumu, kas netiek:

| 1) | izmantots, lai padarītu pieņemamus valsts kredītriskus (piemēram, valstīs ar augstu riska kategoriju); vai |
| --- | --- |

1)

izmantots, lai padarītu pieņemamus valsts kredītriskus (piemēram, valstīs ar augstu riska kategoriju); vai

| 2) | galvenokārt saistīts ar pircēja/aizņēmēja vai nomnieka riskiem. |
| --- | --- |

2)

galvenokārt saistīts ar pircēja/aizņēmēja vai nomnieka riskiem.

Kritēriji

| — | Aktīvi parasti ir tieši saistīti ar darījumu. |
| --- | --- |

—

Aktīvi parasti ir tieši saistīti ar darījumu.

| — | Aktīvi ir identificējami un mobili vai kustami, un kreditors, tā pārstāvis vai pilnvarotais var tos fiziski, kā arī juridiski atsavināt/konfiscēt ārpus pircēja/aizņēmēja vai nomnieka valsts. |
| --- | --- |

—

Aktīvi ir identificējami un mobili vai kustami, un kreditors, tā pārstāvis vai pilnvarotais var tos fiziski, kā arī juridiski atsavināt/konfiscēt ārpus pircēja/aizņēmēja vai nomnieka valsts.

| — | Nodrošinājums ir neatsaucams un beznosacījumu uz visu kredīta darbības termiņu. |
| --- | --- |

—

Nodrošinājums ir neatsaucams un beznosacījumu uz visu kredīta darbības termiņu.

| — | Aktīviem ir saprātīgi noteikta paredzama tirgus vērtība, kas visā atmaksas periodā atbilst nesamaksātajai parāda summai. |
| --- | --- |

—

Aktīviem ir saprātīgi noteikta paredzama tirgus vērtība, kas visā atmaksas periodā atbilst nesamaksātajai parāda summai.

| — | Nodrošinājums ir reģistrēts ārzonā pieņemamā jurisdikcijā. |
| --- | --- |

—

Nodrošinājums ir reģistrēts ārzonā pieņemamā jurisdikcijā.

| — | Aktīvus var brīvi pārdot, un pastāv iespējas to izmantošanai ārpus pircēja/aizņēmēja vai nomnieka valsts. |
| --- | --- |

—

Aktīvus var brīvi pārdot, un pastāv iespējas to izmantošanai ārpus pircēja/aizņēmēja vai nomnieka valsts.

| — | Ieņēmumus var konvertēt valūtā, kurā izsniegts kredīts, vai jebkurā citā konvertējamā valūtā. |
| --- | --- |

—

Ieņēmumus var konvertēt valūtā, kurā izsniegts kredīts, vai jebkurā citā konvertējamā valūtā.

| — | Nodrošinājuma realizācijas gadījumā ieņēmumi tiek maksāti tieši kreditoram. |
| --- | --- |

—

Nodrošinājuma realizācijas gadījumā ieņēmumi tiek maksāti tieši kreditoram.

Papildu faktori, kas jāņem vērā

Metodi pielieto pirmām kārtām, piemēram, lidaparātiem, kuģiem un naftas platformām, kas primāri paredzēti izmantošanai ārpus pircēja/aizņēmēja vai nomnieka valsts, tomēr to drīkst piemērot visām valstīm, pircējiem/aizņēmējiem un nozarēm, izskatot katru gadījumu atsevišķi saskaņā ar iepriekšminēto raksturojumu un, inter alia, attiecībā uz:

| — | aktīvu raksturu, kas var ietekmēt to pārvietojamību, iespēju pārņemt to īpašumtiesības ārpus pircēja/aizņēmēja vai nomnieka valsts un to paredzamo tirgus vērtību, |
| --- | --- |

—

aktīvu raksturu, kas var ietekmēt to pārvietojamību, iespēju pārņemt to īpašumtiesības ārpus pircēja/aizņēmēja vai nomnieka valsts un to paredzamo tirgus vērtību,

| — | aktīvu konfiskācijas, transportēšanas, atjaunošanas un tālākpārdošanas izmaksām, kā arī procentu izmaksām, kas uzkrājas līdz tālākpārdošanai, |
| --- | --- |

—

aktīvu konfiskācijas, transportēšanas, atjaunošanas un tālākpārdošanas izmaksām, kā arī procentu izmaksām, kas uzkrājas līdz tālākpārdošanai,

| — | iespēju atsavināt aktīvus riska ziņā labākās valstīs, kas piedāvā pienācīgu juridisko vidi. |
| --- | --- |

—

iespēju atsavināt aktīvus riska ziņā labākās valstīs, kas piedāvā pienācīgu juridisko vidi.

Piemērojamais MEF

Konkrēti piemērojamais MEF:

| — | atspoguļo iespējamo valsts riska mazināšanas pakāpi, kas atkarīga, inter alia, no aktīvu turpmākās vērtības, kā arī no iespējamām neskaidrībām attiecībā uz to starptautisko atgūstamību, |
| --- | --- |

—

atspoguļo iespējamo valsts riska mazināšanas pakāpi, kas atkarīga, inter alia, no aktīvu turpmākās vērtības, kā arī no iespējamām neskaidrībām attiecībā uz to starptautisko atgūstamību,

| — | to nosaka katram gadījumam atsevišķi, un |
| --- | --- |

—

to nosaka katram gadījumam atsevišķi, un

| — | tas nedrīkst pārsniegt 0,10 vai 0,20 lidaparāta gadījumā. |
| --- | --- |

—

tas nedrīkst pārsniegt 0,10 vai 0,20 lidaparāta gadījumā.

Gadījumā, ja nodrošinājums (kuram jāsedz gan pamatsumma, gan procenti) ir ierobežota apjoma ar vienādu bāzi visā kredīta periodā un: 1) ne mazāks par 10 procentiem no pamatsummas plus attiecīgajiem procentiem; vai 2) tā pamatsumma pieci miljoni SDR apjomā plus attiecīgie procenti, ja darījums pārsniedz 50 miljonus SDR, MEF aprēķina uz bāzes, kas atspoguļo nodrošinājuma apjomu salīdzinājumā ar garantēto pamatsummu/kredīta pamatsummu.

5.   Līdzfinansējums ar starptautiskām finanšu institūcijām (IFI)

Definīcija

Eksporta kredītu (t. i., apdrošināšanu/garantiju/aizņēmumu) līdzfinansē kāda starptautiska finanšu institūcija, kuru dalībnieki klasificējuši prēmijas nolūkos.

Kritēriji

| — | IFI ir tāda kreditora statuss, kuram dodama priekšroka. |
| --- | --- |

—

IFI ir tāda kreditora statuss, kuram dodama priekšroka.

| — | IFI ir novērtējusi projektu, tā tehniskos, ekonomiskos un finansiālos aspektus un valsts riska vidi. |
| --- | --- |

—

IFI ir novērtējusi projektu, tā tehniskos, ekonomiskos un finansiālos aspektus un valsts riska vidi.

| — | Tiek uzskatīts, ka IFI seko projekta izpildei un atmaksai. |
| --- | --- |

—

Tiek uzskatīts, ka IFI seko projekta izpildei un atmaksai.

Papildu faktori, kas jāņem vērā

Metodi piemēro visām valstīm/pircējiem/aizņēmējiem un nozarēm, kur iespējama IFI intervence saskaņā ar tās statusu un politiku, vadoties pēc katra atsevišķa gadījuma izskatīšanas attiecībā uz iepriekšminēto raksturojumu un, inter alia, attiecībā uz to, vai saistībā ar projektu:

| — | dalībnieks un IFI ir attīstījuši ciešu sadarbību projekta un tā finansējuma novērtēšanas un izveides procesā, |
| --- | --- |

—

dalībnieks un IFI ir attīstījuši ciešu sadarbību projekta un tā finansējuma novērtēšanas un izveides procesā,

| — | dalībnieks ir ieguvis no IFI labvēlību pari passu un atrunas pret saistību neizpildi par visu kredīta apjomu un periodu, |
| --- | --- |

—

dalībnieks ir ieguvis no IFI labvēlību pari passu un atrunas pret saistību neizpildi par visu kredīta apjomu un periodu,

| — | noteikumi un dalībnieka un IFI sadarbība tiks piemērota arī tad, kad divu kredītu termiņu iestāšanās grafiks nebūs paralēls, un |
| --- | --- |

—

noteikumi un dalībnieka un IFI sadarbība tiks piemērota arī tad, kad divu kredītu termiņu iestāšanās grafiks nebūs paralēls, un

| — | tie paši IFI pasākumi tiek piemēroti jebkuram konkurējošam dalībnieka piedāvājumam. |
| --- | --- |

—

tie paši IFI pasākumi tiek piemēroti jebkuram konkurējošam dalībnieka piedāvājumam.

Piemērojamais MEF

Maksimālais piemērojamais MEF nedrīkst būt lielāks kā 0,05.

6.   Finansējums vietējā valūtā

Definīcija

Līgums un finansējums, par kuru panākta vienošanās konvertējamās un pieejamās, bet ne cietās valūtās un kas saņem vietējo finansējumu, tādējādi izslēdzot vai samazinot pārskaitījuma risku. Primārās parādsaistības vietējā valūtā principā neietekmētu pirmo divu valsts kredītrisku klātbūtne.

Kritēriji

| — | ECA saistību un prasību maksājumi vai maksājumi tiešajam aizdevējam tiek pilnībā izteikti/izdarīti vietējā valūtā. |
| --- | --- |

—

ECA saistību un prasību maksājumi vai maksājumi tiešajam aizdevējam tiek pilnībā izteikti/izdarīti vietējā valūtā.

| — | ECA parasti nav pakļauta pārskaitījuma riskam. |
| --- | --- |

—

ECA parasti nav pakļauta pārskaitījuma riskam.

| — | Normālas notikumu attīstības gaitā nav prasību noguldījumus vietējā valūtā konvertēt cietā valūtā. |
| --- | --- |

—

Normālas notikumu attīstības gaitā nav prasību noguldījumus vietējā valūtā konvertēt cietā valūtā.

| — | Aizņēmēja atmaksa tā valsts valūtā un valstī ir spēkā esošs aizdevuma saistību izpildes veids. |
| --- | --- |

—

Aizņēmēja atmaksa tā valsts valūtā un valstī ir spēkā esošs aizdevuma saistību izpildes veids.

| — | Ja aizņēmēja ienākumi ir vietējā valūtā, aizņēmējs ir pasargāts pret negatīvām valūtas kursu svārstībām. |
| --- | --- |

—

Ja aizņēmēja ienākumi ir vietējā valūtā, aizņēmējs ir pasargāts pret negatīvām valūtas kursu svārstībām.

| — | Pārskaitījuma noteikumi aizņēmēja valstī nedrīkst ietekmēt aizņēmēja atmaksas saistības, kurām būtu jāpaliek vietējā valūtā. |
| --- | --- |

—

Pārskaitījuma noteikumi aizņēmēja valstī nedrīkst ietekmēt aizņēmēja atmaksas saistības, kurām būtu jāpaliek vietējā valūtā.

| — | Pēc saistību neizpildes gadījuma, kas izraisa prasību veikt apmaksu vietējā valūtā, šīs prasības summa tiek pārvērsta, kā tas skaidri noteikts aizņēmuma līgumā, līdzvērtīgā summā cietā valūtā. Prasību samaksas atgūšana notiek vietējā valūtā par tikpat vērtu summu cietā valūtā, kāda tā būtu prasības izdarīšanas laikā. |
| --- | --- |

—

Pēc saistību neizpildes gadījuma, kas izraisa prasību veikt apmaksu vietējā valūtā, šīs prasības summa tiek pārvērsta, kā tas skaidri noteikts aizņēmuma līgumā, līdzvērtīgā summā cietā valūtā. Prasību samaksas atgūšana notiek vietējā valūtā par tikpat vērtu summu cietā valūtā, kāda tā būtu prasības izdarīšanas laikā.

| — | Atbildību par pircēja/aizņēmēja vietējā valūtā veikto atmaksu konvertāciju uzņemas apdrošinātā puse, kas arī uzņemtos apmaiņas risku vietējās valūtas čeku devalvācijas vai vērtības palielināšanās gadījumā. (Lai gan tiešais aizdevējs var tieši saskarties ar valūtas svārstībām, tas nav saistīts ar valstu riskiem vai pircēja/aizņēmēja riskiem.) |
| --- | --- |

—

Atbildību par pircēja/aizņēmēja vietējā valūtā veikto atmaksu konvertāciju uzņemas apdrošinātā puse, kas arī uzņemtos apmaiņas risku vietējās valūtas čeku devalvācijas vai vērtības palielināšanās gadījumā. (Lai gan tiešais aizdevējs var tieši saskarties ar valūtas svārstībām, tas nav saistīts ar valstu riskiem vai pircēja/aizņēmēja riskiem.)

Papildu faktori, kas jāņem vērā

Metodi piemēro pēc izlases principa attiecībā uz konvertējamām un pārskaitāmām valūtām valstīs ar veselīgu ekonomiku. ECA dalībniekam jāspēj pildīt savas saistības un apmaksāt prasības, kas izteiktas tā valsts valūtā gadījumā, ja vietējā valūta kļūst vai nu “nepārskaitāma”, vai “nekonvertējama” pēc tam, kad ECA uzņēmusies saistības. (Tiešais aizdevējs tomēr uzņemas šo risku.)

Neatmaksātās summas (nevis visas aizdevuma summas) pārrēķināšana līdzvērtīgā summā cietā valūtā tomēr radītu aizņēmējam turpmākas saistības vietējā valūtā, lai gan ar “atvērtu” vērtību attiecībā uz neapmaksātās summas apjoma ekvivalentu cietā valūtā. Aizņēmēja nākotnē izdarītajam parāda maksājumam vietējā valūtā būtu jābūt līdzvērtīgam prasības summai cietā valūtā prasības apmaksas brīdī.

Piemērojamais MEF

Konkrēto piemērojamo MEF nosaka katrā gadījumā atsevišķi, tomēr, ja pirmie trīs valsts kredītriski ir noteikti izslēgti, maksimālais MEF ir 0,50. Ja risks ir tikai samazināts, t. i., nav noteikti izslēgts, maksimālais MEF ir 0,35.

7.   Trešās valsts apdrošināšana vai nosacījuma garantija

8.   Parādnieks pārstāv labāku riska kategoriju nekā aizdevējs

Šajā pielikumā minētās 7. un 8. metodes izmantošana ir turpmāku dalībnieku apspriežu tēma.

---

(1)  LLCR un ADSCR aprēķinus veic saskaņā ar rūpīgu starptautisku kreditētāju parasti piemērotām metodēm, lai radītu kopēju (centrālo scenāriju) bankas praksi, noslēdzot vai gatavojoties noslēgt finanšu darījumu pēc tam, kad veikta pilnīga (tehniska un ekonomiska) izpēte.

IX PIELIKUMS

ATTĪSTĪBAS KVALITĀTES PĀRBAUDES PROTOKOLS

ATBALSTA FINANSĒTO PROJEKTU ATTĪSTĪBAS KVALITĀTES PĀRBAUDES PROTOKOLS

Vairākus kritērijus pēdējos gados ir izstrādājusi DAC, lai nodrošinātu, ka tie projekti veicina attīstību jaunattīstības valstīs, kas pilnībā vai daļēji finansēti no oficiālā atbalsta attīstības jomā (ODA). Tie pēc būtības ir ietverti šādos izdevumos:

| — | DAC projektu novērtēšanas principi, 1988. gads, |
| --- | --- |

—

DAC projektu novērtēšanas principi, 1988. gads,

| — | DAC pamatprincipi saistītai finansēšanai un saistītam vai daļēji nesaistītam oficiālajam atbalstam attīstības jomā, 1987. gads, un |
| --- | --- |

—

DAC pamatprincipi saistītai finansēšanai un saistītam vai daļēji nesaistītam oficiālajam atbalstam attīstības jomā, 1987. gads, un

| — | Laba iepirkuma prakse attiecībā uz oficiālo atbalstu attīstības jomā, 1986. gads. |
| --- | --- |

—

Laba iepirkuma prakse attiecībā uz oficiālo atbalstu attīstības jomā, 1986. gads.

PROJEKTA ATBILSTĪBA SAŅĒMĒJVALSTS VISPĀRĒJĀM IEGULDĪJUMU PRIORITĀTĒM (PROJEKTU ATLASE)

Vai saņēmējvalsts centrālās finanšu un plānošanas iestādes jau apstiprinājušas projekta ieguldījumu un valsts izdevumu programmu daļu?

(Norādiet politikas dokumentu, kurā minēts projekts, piemēram, saņēmējvalsts ieguldījumu programmu.)

Vai projektu līdzfinansē starptautiska finanšu iestāde attīstības jomā?

Vai ir pierādījumi tam, ka starptautiska finanšu iestāde attīstības jomā vai cits DAC loceklis projektu izskatīja un noraidīja, pamatojoties uz zemo attīstības prioritāti?

Privātā sektora projekta gadījumā – vai to apstiprinājusi saņēmējvalsts valdība?

Vai uz šo projektu attiecas starpvaldību līgums, kas donoram saņēmējvalstī paredz plašākas atbalsta rīcības iespējas?

PROJEKTA GATAVOŠANA UN NOVĒRTĒŠANA

Vai projekts ir sagatavots, izstrādāts un novērtēts atbilstoši standartu un kritēriju kopumam, kas ir lielā mērā saskaņā ar DAC projektu novērtēšanas principiem (PNP)? Attiecīgie principi attiecas uz projektu novērtēšanu:

| a) | ekonomiskie aspekti (PNP 30. līdz 38. punkts); |
| --- | --- |

a)

ekonomiskie aspekti (PNP 30. līdz 38. punkts);

| b) | tehniskie aspekti (PNP 22. punkts); |
| --- | --- |

b)

tehniskie aspekti (PNP 22. punkts);

| c) | finanšu aspekti (PNP 23. līdz 29. punkts). |
| --- | --- |

c)

finanšu aspekti (PNP 23. līdz 29. punkts).

Gadījumā, ja ir projekts, kas rada ieņēmumus, jo īpaši – ja tie ražo produkciju konkurences tirgum, vai atbalsta finansēšanas koncesijas elements ir nodots līdzekļu galaizlietotājam? (PNP 25. punkts):

| a) | iestādes aspektu novērtējums (PNP 40. līdz 44. punkts); |
| --- | --- |

a)

iestādes aspektu novērtējums (PNP 40. līdz 44. punkts);

| b) | sociālo un izplatīšanas aspektu analīze (PNP 47. līdz 57. punkts); |
| --- | --- |

b)

sociālo un izplatīšanas aspektu analīze (PNP 47. līdz 57. punkts);

| c) | vides novērtējums (PNP 55. līdz 57. punkts). |
| --- | --- |

c)

vides novērtējums (PNP 55. līdz 57. punkts).

IEPIRKUMA PROCEDŪRAS

Kāds iepirkuma režīms no turpmāk minētajiem tiks izmantots? (Definīcijas skatīt principos, kas minēti ODA“Laba iepirkuma prakse”.)

| a) | Starptautiskā konkurējošā solīšana (III iepirkuma princips un tā 2. pielikums: Efektīvas starptautiskas konkurējošas solīšanas nosacījumu minimums). |
| --- | --- |

a)

Starptautiskā konkurējošā solīšana (III iepirkuma princips un tā 2. pielikums: Efektīvas starptautiskas konkurējošas solīšanas nosacījumu minimums).

| b) | Valsts konkurējošā solīšana (IV iepirkuma princips). |
| --- | --- |

b)

Valsts konkurējošā solīšana (IV iepirkuma princips).

| c) | Neformāla konkurence vai tiešas sarunas (V iepirkuma princips A vai B). |
| --- | --- |

c)

Neformāla konkurence vai tiešas sarunas (V iepirkuma princips A vai B).

Vai ir paredzēts pārbaudīt piegāžu cenu un kvalitāti (PNP 63. punkts)?

X PIELIKUMS

NOTEIKUMI UN NOSACĪJUMI, KAS PIEMĒROJAMI PROJEKTA FINANSIĀLAJIEM DARĪJUMIEM

I   NODAĻA

VISPĀRĒJI NOTEIKUMI

1.   Piemērošanas apjoms

| a) | Šis pielikums nosaka noteikumus un nosacījumus, kurus dalībnieki drīkst atbalstīt projekta finansiālajos darījumos, kas atbilst 1. papildinājumā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

a)

Šis pielikums nosaka noteikumus un nosacījumus, kurus dalībnieki drīkst atbalstīt projekta finansiālajos darījumos, kas atbilst 1. papildinājumā noteiktajiem kritērijiem.

| b) | Gadījumā, ja šajā pielikumā nav noteikts atbilstošs nosacījums, piemēro šīs vienošanās noteikumus. |
| --- | --- |

b)

Gadījumā, ja šajā pielikumā nav noteikts atbilstošs nosacījums, piemēro šīs vienošanās noteikumus.

II   NODAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI

2.   Maksimālie atmaksas termiņi

Maksimālais atmaksas termiņš ir 14 gadi, izņemot gadījumus, kad oficiālais atbalsts eksporta kredītam, ko sniedz dalībnieki, veido vairāk nekā 35 procentus no projekta sindikācijas ESAO valstī ar augstu ienākumu līmeni, un šai gadījumā maksimālais atmaksas termiņš ir desmit gadi.

3.   Pamatsummas atmaksa un procentu atmaksa

Eksporta kredīta pamatsummu drīkst atmaksāt nevienādās daļās, un pamatsummas un procentu atmaksa var būt retāka nekā reizi pusgadā, ciktāl ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | neviens pamatsummas maksājums vai pamatsummas maksājumu sērija sešu mēnešu periodā nedrīkst pārsniegt 25 procentus no kredīta pamatsummas; |
| --- | --- |

a)

neviens pamatsummas maksājums vai pamatsummas maksājumu sērija sešu mēnešu periodā nedrīkst pārsniegt 25 procentus no kredīta pamatsummas;

| b) | pirmais maksājums no pamatsummas izdarāms ne vēlāk kā 24 mēnešus pēc kredīta sākuma termiņa, un ne mazāk kā divi procenti no kredīta pamatsummas atmaksājami 24 mēnešu laikā pēc kredīta sākuma termiņa; |
| --- | --- |

b)

pirmais maksājums no pamatsummas izdarāms ne vēlāk kā 24 mēnešus pēc kredīta sākuma termiņa, un ne mazāk kā divi procenti no kredīta pamatsummas atmaksājami 24 mēnešu laikā pēc kredīta sākuma termiņa;

| c) | procenti maksājami ne retāk kā katrus 12 mēnešus, un pirmais procentu maksājums izdarāms ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kredīta sākuma termiņa; |
| --- | --- |

c)

procenti maksājami ne retāk kā katrus 12 mēnešus, un pirmais procentu maksājums izdarāms ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kredīta sākuma termiņa;

| d) | vidējais svērtais atmaksas termiņa ilgums nedrīkst pārsniegt septiņus gadus un četrus mēnešus, izņemot gadījumus, kad oficiālais atbalsts eksporta kredītam, ko sniedz dalībnieki, veido 35 procentus no projekta sindikācijas ESAO valstī ar augstu ienākumu līmeni, un vidējais svērtais atmaksas perioda ilgums nedrīkst pārsniegt piecus gadus un četrus mēnešus; |
| --- | --- |

d)

vidējais svērtais atmaksas termiņa ilgums nedrīkst pārsniegt septiņus gadus un četrus mēnešus, izņemot gadījumus, kad oficiālais atbalsts eksporta kredītam, ko sniedz dalībnieki, veido 35 procentus no projekta sindikācijas ESAO valstī ar augstu ienākumu līmeni, un vidējais svērtais atmaksas perioda ilgums nedrīkst pārsniegt piecus gadus un četrus mēnešus;

| e) | dalībnieks izdara iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar šā pielikuma 5. pantu. |
| --- | --- |

e)

dalībnieks izdara iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar šā pielikuma 5. pantu.

4.   Minimālās fiksētās procentu likmes

Gadījumos, kad dalībnieki sniedz oficiālu finansējuma atbalstu aizdevumiem ar fiksētām likmēm:

| a) | atmaksas termiņiem līdz un ieskaitot 12 gadus dalībnieki piemēro atbilstīgo tirgus standarta procentu likmi (CIRR), kas noteikta saskaņā ar šīs vienošanās 20. pantu; |
| --- | --- |

a)

atmaksas termiņiem līdz un ieskaitot 12 gadus dalībnieki piemēro atbilstīgo tirgus standarta procentu likmi (CIRR), kas noteikta saskaņā ar šīs vienošanās 20. pantu;

| b) | atmaksas termiņiem, kas pārsniedz 12 gadus, visās valūtās papildus CIRR uzliek virsmaksu 20 bāzes punktu apmērā. |
| --- | --- |

b)

atmaksas termiņiem, kas pārsniedz 12 gadus, visās valūtās papildus CIRR uzliek virsmaksu 20 bāzes punktu apmērā.

III   NODAĻA

PROCEDŪRAS

5.   Iepriekšēja paziņošana par projekta finansiālajiem darījumiem

Dalībnieks paziņo visiem dalībniekiem par nodomu sniegt atbalstu saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem un nosacījumiem vismaz desmit kalendārās dienas pirms šādu saistību uzņemšanās. Paziņojumu izdara saskaņā ar vienošanās V pielikumu. Ja kāds dalībnieks lūdz paskaidrojumu attiecībā uz šajā periodā atbalstītajiem noteikumiem un nosacījumiem, dalībnieks, kurš izdara paziņojumu, nogaida papildu desmit kalendārās dienas pirms jebkādu saistību uzņemšanās.

1. papildinājums

ATBILSTĪBAS KRITĒRIJI PROJEKTA FINANSIĀLAJIEM DARĪJUMIEM

I.   Pamatkritēriji

Darījums ietver:

| a) | konkrētas saimnieciskas vienības finansēšanu tā, ka aizdevējs ir apmierināts, izvērtējot šīs saimnieciskās vienības naudas plūsmas un ieņēmumus kā līdzekļu avotu, no kura tiks atmaksāts aizdevums, un šīs saimnieciskās vienības aktīvus kā šā aizdevuma nodrošinājumu; |
| --- | --- |

a)

konkrētas saimnieciskas vienības finansēšanu tā, ka aizdevējs ir apmierināts, izvērtējot šīs saimnieciskās vienības naudas plūsmas un ieņēmumus kā līdzekļu avotu, no kura tiks atmaksāts aizdevums, un šīs saimnieciskās vienības aktīvus kā šā aizdevuma nodrošinājumu;

| b) | eksporta darījumu finansēšanu ar (juridiski un ekonomiski) neatkarīgu projekta uzņēmumu, piemēram, īpašam nolūkam izveidotu uzņēmumu attiecībā uz ieguldījumu projektiem, kas pelna paši savus ieņēmumus; |
| --- | --- |

b)

eksporta darījumu finansēšanu ar (juridiski un ekonomiski) neatkarīgu projekta uzņēmumu, piemēram, īpašam nolūkam izveidotu uzņēmumu attiecībā uz ieguldījumu projektiem, kas pelna paši savus ieņēmumus;

| c) | pienācīgu riska dalījumu starp projekta partneriem, piemēram, privātiem vai kredītspējīgiem valsts akcionāriem, eksportētājiem, kreditoriem, klientiem, ieskaitot adekvātu kapitālu; |
| --- | --- |

c)

pienācīgu riska dalījumu starp projekta partneriem, piemēram, privātiem vai kredītspējīgiem valsts akcionāriem, eksportētājiem, kreditoriem, klientiem, ieskaitot adekvātu kapitālu;

| d) | projekta naudas plūsmu, kas ir pietiekama visā atmaksas perioda laikā, lai segtu darbības izdevumus un parāda apkalpošanu ārējiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

d)

projekta naudas plūsmu, kas ir pietiekama visā atmaksas perioda laikā, lai segtu darbības izdevumus un parāda apkalpošanu ārējiem līdzekļiem;

| e) | no projekta ienākumiem darbības izmaksu un parāda apkalpošanas atskaitīšanu; |
| --- | --- |

e)

no projekta ienākumiem darbības izmaksu un parāda apkalpošanas atskaitīšanu;

| f) | pircēju/aizņēmēju, kas nav suverēns un kam nav suverēnas atmaksas garantijas (neietver darbības garantijas, piemēram, pasākumus darbības sākšanai); |
| --- | --- |

f)

pircēju/aizņēmēju, kas nav suverēns un kam nav suverēnas atmaksas garantijas (neietver darbības garantijas, piemēram, pasākumus darbības sākšanai);

| g) | uz aktīviem balstītu vērtspapīru projekta ieņēmumiem/aktīviem, piemēram, cesijas, ķīlas, ieņēmumu konti; |
| --- | --- |

g)

uz aktīviem balstītu vērtspapīru projekta ieņēmumiem/aktīviem, piemēram, cesijas, ķīlas, ieņēmumu konti;

| h) | privātā sektora akcionāru pabalstītājiem/projekta pabalstītājiem pēc projekta izpildes ir ierobežotas regresa tiesības vai regresa tiesības nav piešķirtas vispār. |
| --- | --- |

h)

privātā sektora akcionāru pabalstītājiem/projekta pabalstītājiem pēc projekta izpildes ir ierobežotas regresa tiesības vai regresa tiesības nav piešķirtas vispār.

II.   Papildu kritēriji projekta finansiālajiem darījumiem ESAO valstīs ar augstu ienākumu līmeni

Darījums ietver:

| a) | līdzdalību aizdevuma sindikācijā ar privātām finanšu institūcijām, kas negūst labumu no oficiāla eksporta kredītu atbalsta, kur:






  1) | dalībnieks ir mazākuma partneris ar pari passu statusu visā aizdevuma darbības termiņā; |
| --- | --- | --- |

a)

līdzdalību aizdevuma sindikācijā ar privātām finanšu institūcijām, kas negūst labumu no oficiāla eksporta kredītu atbalsta, kur:

1)

dalībnieks ir mazākuma partneris ar pari passu statusu visā aizdevuma darbības termiņā;

| 2) | oficiāls eksporta kredītu atbalsts, ko sniedz dalībnieki, veido mazāk nekā 50 procentus no kopējā atbalsta; |
| --- | --- |

2)

oficiāls eksporta kredītu atbalsts, ko sniedz dalībnieki, veido mazāk nekā 50 procentus no kopējā atbalsta;

| b) | prēmiju likmes jebkādam oficiālajam atbalstam nav zemākas nekā pieejamais privātā tirgus finansējums un ir samērojamas ar atbilstošajām likmēm, ko uzliek citas privātas finanšu iestādes, kas piedalās sindikācijā. |
| --- | --- |

b)

prēmiju likmes jebkādam oficiālajam atbalstam nav zemākas nekā pieejamais privātā tirgus finansējums un ir samērojamas ar atbilstošajām likmēm, ko uzliek citas privātas finanšu iestādes, kas piedalās sindikācijā.

XI PIELIKUMS

DEFINĪCIJU SARAKSTS

Šīs vienošanās vajadzībām:

| a) | saistības: jebkurš paziņojums jebkādā formā, ar kuru saņēmējai valstij, pircējam, aizņēmējam, eksportētājam vai finanšu institūcijai tiek paziņots par vēlēšanos vai nolūku sniegt oficiālo atbalstu; |
| --- | --- |

a)

saistības: jebkurš paziņojums jebkādā formā, ar kuru saņēmējai valstij, pircējam, aizņēmējam, eksportētājam vai finanšu institūcijai tiek paziņots par vēlēšanos vai nolūku sniegt oficiālo atbalstu;

| b) | kopīga nostāja: vienošanās starp dalībniekiem, lai saskaņotu īpašus finanšu noteikumus oficiālajam atbalstam attiecīgā darījumā vai konkrētos apstākļos. Saskaņotas kopīgās nostājas normas aizstāj vienošanās noteikumus tikai attiecībā uz konkrēto darījumu vai apstākļiem, kas minēti kopīgajā nostājā; |
| --- | --- |

b)

kopīga nostāja: vienošanās starp dalībniekiem, lai saskaņotu īpašus finanšu noteikumus oficiālajam atbalstam attiecīgā darījumā vai konkrētos apstākļos. Saskaņotas kopīgās nostājas normas aizstāj vienošanās noteikumus tikai attiecībā uz konkrēto darījumu vai apstākļiem, kas minēti kopīgajā nostājā;

| c) | saistītā atbalsta koncesijas līmenis: dotāciju gadījumā koncesijas līmenis ir 100 procenti. Aizdevumu gadījumā koncesijas līmenis ir starpība starp aizdevuma nominālvērtību un to nākotnes parāda maksājumu diskontētu pašreizējo vērtību, kas jāveic aizņēmējam. Šī starpība ir izteikta aizdevuma nominālvērtības procentu veidā; |
| --- | --- |

c)

saistītā atbalsta koncesijas līmenis: dotāciju gadījumā koncesijas līmenis ir 100 procenti. Aizdevumu gadījumā koncesijas līmenis ir starpība starp aizdevuma nominālvērtību un to nākotnes parāda maksājumu diskontētu pašreizējo vērtību, kas jāveic aizņēmējam. Šī starpība ir izteikta aizdevuma nominālvērtības procentu veidā;

| d) | eksporta līguma vērtība: kopējā summa, kuru maksās eksportējamo preču un/vai pakalpojumu pircējs vai kas tiks maksāta tā vārdā, t. i., neietverot vietējās izmaksas, kas definētas še turpmāk. Nomas gadījumā tiek izslēgta tā nomas maksas daļa, kas ir līdzvērtīga procentiem; |
| --- | --- |

d)

eksporta līguma vērtība: kopējā summa, kuru maksās eksportējamo preču un/vai pakalpojumu pircējs vai kas tiks maksāta tā vārdā, t. i., neietverot vietējās izmaksas, kas definētas še turpmāk. Nomas gadījumā tiek izslēgta tā nomas maksas daļa, kas ir līdzvērtīga procentiem;

| e) | galīgās saistības: eksporta kredīta darījumam (vai nu viena darījuma formā, vai kredītlīnijas veidā) galīgās saistības stājas spēkā, kad dalībnieks uzņemas izpildīt precīzus un pilnīgus finansiālos noteikumus vai nu ar savstarpēju vienošanos, vai vienpusēju aktu; |
| --- | --- |

e)

galīgās saistības: eksporta kredīta darījumam (vai nu viena darījuma formā, vai kredītlīnijas veidā) galīgās saistības stājas spēkā, kad dalībnieks uzņemas izpildīt precīzus un pilnīgus finansiālos noteikumus vai nu ar savstarpēju vienošanos, vai vienpusēju aktu;

| f) | procentu likmju atbalsts: vienošanās starp valdību un bankām vai citām finanšu institūcijām, kas ļauj nodrošināt fiksētas likmes eksporta finansējumu CIRR līmenī vai virs tā; |
| --- | --- |

f)

procentu likmju atbalsts: vienošanās starp valdību un bankām vai citām finanšu institūcijām, kas ļauj nodrošināt fiksētas likmes eksporta finansējumu CIRR līmenī vai virs tā;

| g) | kredītlīnija: jebkura veida pamatbāze eksporta kredītiem, kas sedz vairākus darījumus, kas var būt un var nebūt saistīti ar konkrētu projektu; |
| --- | --- |

g)

kredītlīnija: jebkura veida pamatbāze eksporta kredītiem, kas sedz vairākus darījumus, kas var būt un var nebūt saistīti ar konkrētu projektu;

| h) | vietējās izmaksas: veido tie izdevumi par precēm un pakalpojumiem pircēja valstī, kas ir vajadzīgi, lai izpildītu eksportētāja līgumu vai lai pabeigtu projektu, kurā daļu veido eksportētāja līgums. Neietilpst komisijas maksa, kas jāmaksā eksportētāja pārstāvim valstī, kurā veic pirkumu; |
| --- | --- |

h)

vietējās izmaksas: veido tie izdevumi par precēm un pakalpojumiem pircēja valstī, kas ir vajadzīgi, lai izpildītu eksportētāja līgumu vai lai pabeigtu projektu, kurā daļu veido eksportētāja līgums. Neietilpst komisijas maksa, kas jāmaksā eksportētāja pārstāvim valstī, kurā veic pirkumu;

| i) | tīrais segums: oficiāls atbalsts, ko sniedz valdība vai valdības vārdā tikai kā eksporta kredīta garantiju vai apdrošināšanu, t. i., negūstot labumu no oficiālā finansēšanas atbalsta; |
| --- | --- |

i)

tīrais segums: oficiāls atbalsts, ko sniedz valdība vai valdības vārdā tikai kā eksporta kredīta garantiju vai apdrošināšanu, t. i., negūstot labumu no oficiālā finansēšanas atbalsta;

| j) | atmaksas termiņš: periods, kas sākas ar kredīta sākuma termiņu, ko definē šajā pielikumā, un kas beidzas ar līgumā noteikto pamatsummas pēdējās atmaksas datumu; |
| --- | --- |

j)

atmaksas termiņš: periods, kas sākas ar kredīta sākuma termiņu, ko definē šajā pielikumā, un kas beidzas ar līgumā noteikto pamatsummas pēdējās atmaksas datumu;

| k) | kredīta sākuma termiņš:






  1) | daļas vai komponentes (starpprodukti), ieskaitot atbilstīgus pakalpojumus: daļu vai komponenšu gadījumā kredīta sākuma termiņš ir ne vēlāk kā pircēja reālais preču saņemšanas datums vai svērtais vidējais preču pieņemšanas datums (ieskaitot pakalpojumus vajadzības gadījumā) vai pakalpojumu gadījumā datums, kad klientam iesniegti faktūrrēķini vai klients pieņēmis pakalpojumus; |
| --- | --- | --- |

k)

kredīta sākuma termiņš:

1)

daļas vai komponentes (starpprodukti), ieskaitot atbilstīgus pakalpojumus: daļu vai komponenšu gadījumā kredīta sākuma termiņš ir ne vēlāk kā pircēja reālais preču saņemšanas datums vai svērtais vidējais preču pieņemšanas datums (ieskaitot pakalpojumus vajadzības gadījumā) vai pakalpojumu gadījumā datums, kad klientam iesniegti faktūrrēķini vai klients pieņēmis pakalpojumus;

| 2) | daļēji ražošanas līdzekļi, ieskaitot atbilstīgus pakalpojumus – darbgaldi vai iekārtas, parasti ar salīdzinoši zemu vērtību par vienību, kas paredzēti izmantošanai ražošanas procesā vai rūpnieciskai vai komerciālai izmantošanai: daļēju ražošanas līdzekļu gadījumā kredīta sākuma termiņš ir ne vēlāk kā reālais preču saņemšanas datums vai vidējais svērtais datums, kad pircējs saņēmis preces, vai, ja eksportētājs ir atbildīgs par piegādi vai par pakalpojumiem, tad vēlākais kreditēšanas sākuma datums ir piegāde vai pakalpojumu gadījumā – faktūrrēķinu iesniegšanas datums klientam vai datums, kad klients pieņēmis pakalpojumus. Ja ir pakalpojumu sniegšanas līgums, kur piegādātājs ir atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais sākuma punkts ir nodošana ekspluatācijā; |
| --- | --- |

2)

daļēji ražošanas līdzekļi, ieskaitot atbilstīgus pakalpojumus – darbgaldi vai iekārtas, parasti ar salīdzinoši zemu vērtību par vienību, kas paredzēti izmantošanai ražošanas procesā vai rūpnieciskai vai komerciālai izmantošanai: daļēju ražošanas līdzekļu gadījumā kredīta sākuma termiņš ir ne vēlāk kā reālais preču saņemšanas datums vai vidējais svērtais datums, kad pircējs saņēmis preces, vai, ja eksportētājs ir atbildīgs par piegādi vai par pakalpojumiem, tad vēlākais kreditēšanas sākuma datums ir piegāde vai pakalpojumu gadījumā – faktūrrēķinu iesniegšanas datums klientam vai datums, kad klients pieņēmis pakalpojumus. Ja ir pakalpojumu sniegšanas līgums, kur piegādātājs ir atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais sākuma punkts ir nodošana ekspluatācijā;

| 3) | ražošanas līdzekļi un projekta pakalpojumi – vērtīgi darbgaldi vai iekārtas, kas paredzētas izmantošanai ražošanas procesā vai rūpnieciskai vai komerciālai izmantošanai:






  — | gadījumā, ja ir līgums par tādu ražošanas līdzekļu pārdošanu, kas sastāv no atsevišķiem izmantojamiem priekšmetiem, vēlākais kredīta sākuma termiņš ir tad, kad pircējs fiziski iegūst preces savā īpašumā, vai vidējais svērtais datums, kad pircējs fiziski iegūst preces savā īpašumā, |
| --- | --- | --- |

3)

ražošanas līdzekļi un projekta pakalpojumi – vērtīgi darbgaldi vai iekārtas, kas paredzētas izmantošanai ražošanas procesā vai rūpnieciskai vai komerciālai izmantošanai:

—

gadījumā, ja ir līgums par tādu ražošanas līdzekļu pārdošanu, kas sastāv no atsevišķiem izmantojamiem priekšmetiem, vēlākais kredīta sākuma termiņš ir tad, kad pircējs fiziski iegūst preces savā īpašumā, vai vidējais svērtais datums, kad pircējs fiziski iegūst preces savā īpašumā,

| — | gadījumā, ja līgums ir par ražošanas iekārtu pārdošanu veselai ražotnei vai rūpnīcām, kur piegādātājs nav atbildīgs par laišanu ekspluatācijā, vēlākais sākuma termiņš ir datums, kurā pircējs fiziski iegūst visu aprīkojumu (izņemot rezerves daļas), kas piegādāts saskaņā ar līgumu, |
| --- | --- |

—

gadījumā, ja līgums ir par ražošanas iekārtu pārdošanu veselai ražotnei vai rūpnīcām, kur piegādātājs nav atbildīgs par laišanu ekspluatācijā, vēlākais sākuma termiņš ir datums, kurā pircējs fiziski iegūst visu aprīkojumu (izņemot rezerves daļas), kas piegādāts saskaņā ar līgumu,

| — | ja eksportētājs ir atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais sākuma termiņš ir nodošana ekspluatācijā, |
| --- | --- |

—

ja eksportētājs ir atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais sākuma termiņš ir nodošana ekspluatācijā,

| — | pakalpojumiem vēlākais kredīta sākuma termiņš ir faktūrrēķinu nodošana klientam vai pakalpojuma pieņemšana no klienta puses. Gadījumā, ja ir pakalpojumu sniegšanas līgums, kur piegādātājs ir atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais sākuma termiņš ir nodošana ekspluatācijā; |
| --- | --- |

—

pakalpojumiem vēlākais kredīta sākuma termiņš ir faktūrrēķinu nodošana klientam vai pakalpojuma pieņemšana no klienta puses. Gadījumā, ja ir pakalpojumu sniegšanas līgums, kur piegādātājs ir atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais sākuma termiņš ir nodošana ekspluatācijā;

| 4) | pabeigtas ražotnes vai rūpnīcas – pabeigtas ražošanas vienības ar augstu vērtību, kas prasa ražošanas līdzekļu izmantošanu:






  — | gadījumā, ja ir pabeigtu iekārtu vai rūpnīcu ražošanas ierīču pārdošanas līgums, saskaņā ar kuru piegādātājs nav atbildīgs par ekspluatācijas uzsākšanu, sākuma termiņš ir datums, kurā pircējam ir fiziski jāpārņem valdījumā visas ierīces (izņemot rezerves daļas), kas piegādātas saskaņā ar līgumu, |
| --- | --- | --- |

4)

pabeigtas ražotnes vai rūpnīcas – pabeigtas ražošanas vienības ar augstu vērtību, kas prasa ražošanas līdzekļu izmantošanu:

—

gadījumā, ja ir pabeigtu iekārtu vai rūpnīcu ražošanas ierīču pārdošanas līgums, saskaņā ar kuru piegādātājs nav atbildīgs par ekspluatācijas uzsākšanu, sākuma termiņš ir datums, kurā pircējam ir fiziski jāpārņem valdījumā visas ierīces (izņemot rezerves daļas), kas piegādātas saskaņā ar līgumu,

| — | gadījumā, ja ir būvniecības līgumi, saskaņā ar kuriem darbuzņēmējam nav nekādas atbildības par ekspluatācijas uzsākšanu, sākuma termiņš ir datums, kad ir pabeigta būvniecība, |
| --- | --- |

—

gadījumā, ja ir būvniecības līgumi, saskaņā ar kuriem darbuzņēmējam nav nekādas atbildības par ekspluatācijas uzsākšanu, sākuma termiņš ir datums, kad ir pabeigta būvniecība,

| — | jebkura līguma gadījumā, kad piegādātājam vai darbuzņēmējam ir līgumā paredzēta atbildība par iekārtas ekspluatācijas uzsākšanu, sākuma termiņš ir datums, kad pēc uzstādīšanas vai būvniecības ir pabeigtas iepriekšējas pārbaudes, lai pārliecinātos, ka tā ir gatava darbībai. Šis noteikums ir spēkā neatkarīgi no tā, vai iekārta ir vai nav atbilstoši līguma noteikumiem laikus nodota pircējam, un neatkarīgi no jebkādām ilgstošām saistībām, kas var būt piegādātājam vai darbuzņēmējam (piemēram, attiecībā uz tās efektīvas darbības garantēšanu vai vietējā personālsastāva apmācību), |
| --- | --- |

—

jebkura līguma gadījumā, kad piegādātājam vai darbuzņēmējam ir līgumā paredzēta atbildība par iekārtas ekspluatācijas uzsākšanu, sākuma termiņš ir datums, kad pēc uzstādīšanas vai būvniecības ir pabeigtas iepriekšējas pārbaudes, lai pārliecinātos, ka tā ir gatava darbībai. Šis noteikums ir spēkā neatkarīgi no tā, vai iekārta ir vai nav atbilstoši līguma noteikumiem laikus nodota pircējam, un neatkarīgi no jebkādām ilgstošām saistībām, kas var būt piegādātājam vai darbuzņēmējam (piemēram, attiecībā uz tās efektīvas darbības garantēšanu vai vietējā personālsastāva apmācību),

| — | ja līgums paredz atsevišķu izpildi attiecībā uz atsevišķām projekta daļām, sākuma termiņa datums ir katras atsevišķās daļas sākuma termiņa datums vai vidējais šo sākuma termiņu datums, vai, ja piegādājam līgums nav uz visu projekta laiku, bet attiecībā uz būtisku tā daļu, sākuma termiņš var būt tas, kas atbilst projektam kopumā, |
| --- | --- |

—

ja līgums paredz atsevišķu izpildi attiecībā uz atsevišķām projekta daļām, sākuma termiņa datums ir katras atsevišķās daļas sākuma termiņa datums vai vidējais šo sākuma termiņu datums, vai, ja piegādājam līgums nav uz visu projekta laiku, bet attiecībā uz būtisku tā daļu, sākuma termiņš var būt tas, kas atbilst projektam kopumā,

| — | pakalpojumiem vēlākais kredīta sākuma termiņš ir faktūrrēķinu nodošana klientam vai pakalpojuma pieņemšana no klienta puses. Gadījumā, ja ir pakalpojumu sniegšanas līgums, kur piegādātājs ir atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais sākuma termiņš ir nodošana ekspluatācijā; |
| --- | --- |

—

pakalpojumiem vēlākais kredīta sākuma termiņš ir faktūrrēķinu nodošana klientam vai pakalpojuma pieņemšana no klienta puses. Gadījumā, ja ir pakalpojumu sniegšanas līgums, kur piegādātājs ir atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais sākuma termiņš ir nodošana ekspluatācijā;

| l) | saistītais atbalsts: atbalsts, kurš ietver aizdevumus, dotācijas vai saistītās finansēšanas pasākumus ar koncesijas līmeni, lielāku par nulle procentiem, ir definēts kā atbalsts, kurš pēc būtības (likumos vai faktiski) saistīts ar preču un/vai pakalpojumu iepirkumu no devējas valsts un/vai ierobežota valstu skaita.
  Šī definīcija ir spēkā neatkarīgi no tā, vai “saistīšana” ir panākta ar oficiālu vienošanos vai jebkādu neoficiālu vienošanos starp saņēmēju un devēju valsti, vai pasākumi iekļauj komponentes, kas minētas vienošanās 31. pantā un nav brīvas un pilnā mērā pieejamas, lai būtiskā apmērā finansētu iepirkumu no saņēmējvalsts, no visām pārējām jaunattīstības valstīm un no dalībniekiem, vai arī tā iekļauj praksi, ko DAC vai dalībnieki uzskata par līdzvērtīgu šādai saistīšanai; |
| --- | --- |

l)

saistītais atbalsts: atbalsts, kurš ietver aizdevumus, dotācijas vai saistītās finansēšanas pasākumus ar koncesijas līmeni, lielāku par nulle procentiem, ir definēts kā atbalsts, kurš pēc būtības (likumos vai faktiski) saistīts ar preču un/vai pakalpojumu iepirkumu no devējas valsts un/vai ierobežota valstu skaita.

Šī definīcija ir spēkā neatkarīgi no tā, vai “saistīšana” ir panākta ar oficiālu vienošanos vai jebkādu neoficiālu vienošanos starp saņēmēju un devēju valsti, vai pasākumi iekļauj komponentes, kas minētas vienošanās 31. pantā un nav brīvas un pilnā mērā pieejamas, lai būtiskā apmērā finansētu iepirkumu no saņēmējvalsts, no visām pārējām jaunattīstības valstīm un no dalībniekiem, vai arī tā iekļauj praksi, ko DAC vai dalībnieki uzskata par līdzvērtīgu šādai saistīšanai;

| m) | nesaistītais atbalsts: atbalsts, kas ietver aizdevumus vai dotācijas, kuru ienākumi ir pilnīgi un brīvi pieejami finanšu iepirkumam no jebkuras valsts; |
| --- | --- |

m)

nesaistītais atbalsts: atbalsts, kas ietver aizdevumus vai dotācijas, kuru ienākumi ir pilnīgi un brīvi pieejami finanšu iepirkumam no jebkuras valsts;

| n) | atmaksas perioda vidējais svērtais ilgums: laiks, kas nepieciešams, lai atdotu pusi no kredīta pamatsummas. To aprēķina kā laika summu (gados) starp kredīta sākuma termiņu un katru pamatsummas atmaksas daļu, kas svērta kā pamatsummas daļa, kura atmaksāta katrā atmaksā. |
| --- | --- |

n)

atmaksas perioda vidējais svērtais ilgums: laiks, kas nepieciešams, lai atdotu pusi no kredīta pamatsummas. To aprēķina kā laika summu (gados) starp kredīta sākuma termiņu un katru pamatsummas atmaksas daļu, kas svērta kā pamatsummas daļa, kura atmaksāta katrā atmaksā.

---

DIREKTĪVAS

| 8.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/113 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/113

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2011/89/ES

(2011. gada 16. novembris),

ar ko attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu sabiedrību papildu uzraudzību groza Direktīvu 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK un 2009/138/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 53. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos (3) finanšu nozares kompetentajām iestādēm ir paredzētas papildu pilnvaras un instrumenti daudzu tādu regulētu vienību grupu uzraudzībai, kas darbojas dažādās finanšu tirgu nozarēs. Šādas grupas (finanšu konglomerāti) ir pakļautas riskiem (grupu riskiem), kas ietver: kaitīgās ietekmes riskus, kas ir saistīti ar visas grupas pakļaušanu riskiem, riska koncentrāciju, kad notiek vienāda tipa riska materializēšanās dažādās grupas daļās vienlaikus, daudzu dažādu juridisko personu pārvaldīšanas komplicētību, iespējamus interešu konfliktus, kā arī sarežģījumus saistībā ar regulatīvām prasībām atbilstoša kapitāla sadali visām finanšu konglomerātā ietilpstošām regulētām vienībām, tādējādi izvairoties no kapitāla vairākkārtējas izmantošanas. Tādēļ finanšu konglomerāti papildu uzraudzībai būtu jāpakļauj neatkarīgi, konsolidēti vai grupā, nedublējot un neietekmējot grupu, neatkarīgi no grupas juridiskās struktūras. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos (3) finanšu nozares kompetentajām iestādēm ir paredzētas papildu pilnvaras un instrumenti daudzu tādu regulētu vienību grupu uzraudzībai, kas darbojas dažādās finanšu tirgu nozarēs. Šādas grupas (finanšu konglomerāti) ir pakļautas riskiem (grupu riskiem), kas ietver: kaitīgās ietekmes riskus, kas ir saistīti ar visas grupas pakļaušanu riskiem, riska koncentrāciju, kad notiek vienāda tipa riska materializēšanās dažādās grupas daļās vienlaikus, daudzu dažādu juridisko personu pārvaldīšanas komplicētību, iespējamus interešu konfliktus, kā arī sarežģījumus saistībā ar regulatīvām prasībām atbilstoša kapitāla sadali visām finanšu konglomerātā ietilpstošām regulētām vienībām, tādējādi izvairoties no kapitāla vairākkārtējas izmantošanas. Tādēļ finanšu konglomerāti papildu uzraudzībai būtu jāpakļauj neatkarīgi, konsolidēti vai grupā, nedublējot un neietekmējot grupu, neatkarīgi no grupas juridiskās struktūras.

| (2) | Ir lietderīgi paredzēt atbilstību starp Direktīvas 2002/87/EK mērķiem, no vienas puses, un Padomes Direktīvu 73/239/EEK (4) un 92/49/EEK (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/78/EK (6), 2002/83/EK (7), 2004/39/EK (8), 2005/68/EK (9), 2006/48/EK (10), 2006/49/EK (11), 2009/65/EK (12), 2009/138/EK (13) un 2011/61/ES (14) mērķiem, no otras puses, lai nodrošinātu apdrošināšanas un banku grupu atbilstošu papildu uzraudzību, tostarp ja tās ir daļa no jauktas finanšu pārvaldītājstruktūras. |
| --- | --- |

(2)

Ir lietderīgi paredzēt atbilstību starp Direktīvas 2002/87/EK mērķiem, no vienas puses, un Padomes Direktīvu 73/239/EEK (4) un 92/49/EEK (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/78/EK (6), 2002/83/EK (7), 2004/39/EK (8), 2005/68/EK (9), 2006/48/EK (10), 2006/49/EK (11), 2009/65/EK (12), 2009/138/EK (13) un 2011/61/ES (14) mērķiem, no otras puses, lai nodrošinātu apdrošināšanas un banku grupu atbilstošu papildu uzraudzību, tostarp ja tās ir daļa no jauktas finanšu pārvaldītājstruktūras.

| (3) | Finanšu konglomerāti ir jānosaka visā Savienībā atbilstoši tam, cik lielā mērā tie ir pakļauti grupu riskiem, pamatojoties uz kopīgām pamatnostādnēm, ko sagatavo ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (15) izveidotā Eiropas uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde) (EBI), ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (16) izveidotā Eiropas uzraudzības iestāde (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde) (EAAPI) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (17) izveidotā Eiropas uzraudzības iestāde (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde) (EVTI) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 56. pantu un ar Eiropas uzraudzības iestāžu Apvienotās komitejas (“Apvienotā komiteja”) starpniecību. Svarīgi arī, lai prasības par atbrīvojumu no papildu uzraudzības piemērošanas piemērotu, pamatojoties uz risku, kā arī saskaņā ar minētajām pamatnostādnēm. Tas ir īpaši svarīgi lielāku starptautisku finanšu konglomerātu gadījumā. |
| --- | --- |

(3)

Finanšu konglomerāti ir jānosaka visā Savienībā atbilstoši tam, cik lielā mērā tie ir pakļauti grupu riskiem, pamatojoties uz kopīgām pamatnostādnēm, ko sagatavo ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (15) izveidotā Eiropas uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde) (EBI), ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (16) izveidotā Eiropas uzraudzības iestāde (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde) (EAAPI) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (17) izveidotā Eiropas uzraudzības iestāde (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde) (EVTI) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 56. pantu un ar Eiropas uzraudzības iestāžu Apvienotās komitejas (“Apvienotā komiteja”) starpniecību. Svarīgi arī, lai prasības par atbrīvojumu no papildu uzraudzības piemērošanas piemērotu, pamatojoties uz risku, kā arī saskaņā ar minētajām pamatnostādnēm. Tas ir īpaši svarīgi lielāku starptautisku finanšu konglomerātu gadījumā.

| (4) | Lielu, komplicētu starptautisku finanšu konglomerātu grupu risku vispusīga un atbilstoša uzraudzība, kā arī šādu grupu kapitāla politikas uzraudzība ir iespējama tikai tad, ja kompetentās iestādes apkopo uzraudzības informāciju un plāno uzraudzības pasākumus, pārsniedzot savas valsts līmeņa pilnvaras. Tādēļ ir nepieciešams, lai kompetentās iestādes koordinētu starptautisku finanšu konglomerātu papildu uzraudzību to kompetento iestāžu starpā, ko uzskata par atbilstošākajām finanšu konglomerātu papildu uzraudzībai. Finanšu konglomerātu attiecīgo kompetento iestāžu kolēģijām būtu jārīkojas saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK papildinošo raksturu, un tām nevajadzētu dubultot vai aizstāt, bet gan papildināt minēto finanšu konglomerātu banku un apdrošināšanas apakšgrupām atbilstošu esošo kolēģiju darbības. Finanšu konglomerāta kolēģija būtu jāizveido tikai tad, ja nav izveidota ne banku, ne apdrošināšanas nozares kolēģija. |
| --- | --- |

(4)

Lielu, komplicētu starptautisku finanšu konglomerātu grupu risku vispusīga un atbilstoša uzraudzība, kā arī šādu grupu kapitāla politikas uzraudzība ir iespējama tikai tad, ja kompetentās iestādes apkopo uzraudzības informāciju un plāno uzraudzības pasākumus, pārsniedzot savas valsts līmeņa pilnvaras. Tādēļ ir nepieciešams, lai kompetentās iestādes koordinētu starptautisku finanšu konglomerātu papildu uzraudzību to kompetento iestāžu starpā, ko uzskata par atbilstošākajām finanšu konglomerātu papildu uzraudzībai. Finanšu konglomerātu attiecīgo kompetento iestāžu kolēģijām būtu jārīkojas saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK papildinošo raksturu, un tām nevajadzētu dubultot vai aizstāt, bet gan papildināt minēto finanšu konglomerātu banku un apdrošināšanas apakšgrupām atbilstošu esošo kolēģiju darbības. Finanšu konglomerāta kolēģija būtu jāizveido tikai tad, ja nav izveidota ne banku, ne apdrošināšanas nozares kolēģija.

| (5) | Lai nodrošinātu pienācīgu regulatīvu pārraudzību, ir nepieciešams, lai attiecīgi EBI, EAAPI, EVTI (turpmāk kopā sauktas “EUI”) un Apvienotā komiteja uzraudzītu juridisko, vadības un organizatorisko struktūru, tostarp visu banku, apdrošināšanas uzņēmumu un finanšu konglomerātu, kas veic pārrobežu darbību, regulētās vienības, neregulētos meitasuzņēmumus un būtiskās filiāles un minēto informāciju darītu pieejamu attiecīgajām kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu pienācīgu regulatīvu pārraudzību, ir nepieciešams, lai attiecīgi EBI, EAAPI, EVTI (turpmāk kopā sauktas “EUI”) un Apvienotā komiteja uzraudzītu juridisko, vadības un organizatorisko struktūru, tostarp visu banku, apdrošināšanas uzņēmumu un finanšu konglomerātu, kas veic pārrobežu darbību, regulētās vienības, neregulētos meitasuzņēmumus un būtiskās filiāles un minēto informāciju darītu pieejamu attiecīgajām kompetentajām iestādēm.

| (6) | Lai nodrošinātu finanšu konglomerātā esošu regulētu vienību atbilstīgu papildu uzraudzību, jo īpaši gadījumā, kad kāda no tā meitasuzņēmumiem galvenais birojs atrodas trešā valstī, šai direktīvai vajadzētu attiekties uz visiem uzņēmumiem, jo īpaši uz kredītiestādēm, kuru juridiskā adrese ir trešā valstī un kurām būtu jāsaņem licence, ja to juridiskā adrese būtu Savienībā. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu finanšu konglomerātā esošu regulētu vienību atbilstīgu papildu uzraudzību, jo īpaši gadījumā, kad kāda no tā meitasuzņēmumiem galvenais birojs atrodas trešā valstī, šai direktīvai vajadzētu attiekties uz visiem uzņēmumiem, jo īpaši uz kredītiestādēm, kuru juridiskā adrese ir trešā valstī un kurām būtu jāsaņem licence, ja to juridiskā adrese būtu Savienībā.

| (7) | Lielu, komplicētu starptautisku finanšu konglomerātu papildu uzraudzībai nepieciešama koordinēšana visā Savienībā, lai veicinātu finanšu pakalpojumu iekšējā tirgus stabilitāti. Minētajam nolūkam kompetentajām iestādēm būtu jāvienojas par uzraudzības stratēģijām, ko piemēro minētajiem finanšu konglomerātiem. EUI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 56. pantu ar Apvienotās komitejas starpniecību vajadzētu izdot kopīgas pamatnostādnes par šīm kopīgajām uzraudzības stratēģijām, tādējādi nodrošinot uzraudzības instrumentu un pilnvaru visaptverošu uzraudzības sistēmu, kas ir pieejama banku, apdrošināšanas, ieguldījumu un finanšu konglomerātu direktīvās. Direktīvā 2002/87/EK paredzētajām pamatnostādnēm būtu jāatspoguļo tajā noteiktās uzraudzības papildinošais raksturs un jāpapildina konkrēto nozaru uzraudzība, kā minēts Direktīvās 73/239/EEK, 92/49/EEK, 98/78/EK, 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK, 2009/138/EK un 2011/61/ES. |
| --- | --- |

(7)

Lielu, komplicētu starptautisku finanšu konglomerātu papildu uzraudzībai nepieciešama koordinēšana visā Savienībā, lai veicinātu finanšu pakalpojumu iekšējā tirgus stabilitāti. Minētajam nolūkam kompetentajām iestādēm būtu jāvienojas par uzraudzības stratēģijām, ko piemēro minētajiem finanšu konglomerātiem. EUI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 56. pantu ar Apvienotās komitejas starpniecību vajadzētu izdot kopīgas pamatnostādnes par šīm kopīgajām uzraudzības stratēģijām, tādējādi nodrošinot uzraudzības instrumentu un pilnvaru visaptverošu uzraudzības sistēmu, kas ir pieejama banku, apdrošināšanas, ieguldījumu un finanšu konglomerātu direktīvās. Direktīvā 2002/87/EK paredzētajām pamatnostādnēm būtu jāatspoguļo tajā noteiktās uzraudzības papildinošais raksturs un jāpapildina konkrēto nozaru uzraudzība, kā minēts Direktīvās 73/239/EEK, 92/49/EEK, 98/78/EK, 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK, 2009/138/EK un 2011/61/ES.

| (8) | Ir patiesa vajadzība uzraudzīt un kontrolēt iespējamos grupu riskus, kādiem pakļauti finanšu konglomerāti, līdzdarbojoties citos uzņēmumos. Gadījumos, kad Direktīvā 2002/87/EK noteiktās konkrētās uzraudzības pilnvaras nešķiet pietiekamas, uzraudzības nozares pārstāvjiem būtu jāizstrādā alternatīvas metodes, lai šos riskus risinātu un atbilstoši ņemtu vērā, vēlams, izmantojot darbu, ko veic EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību. Ja līdzdalība ir vienīgais finanšu konglomerāta noteikšanas elements, uzraudzības iestādēm būtu jāļauj novērtēt, vai grupa pakļauta grupas riskiem, un attiecīgā gadījumā atbrīvot no nepieciešamības veikt papildu uzraudzību. |
| --- | --- |

(8)

Ir patiesa vajadzība uzraudzīt un kontrolēt iespējamos grupu riskus, kādiem pakļauti finanšu konglomerāti, līdzdarbojoties citos uzņēmumos. Gadījumos, kad Direktīvā 2002/87/EK noteiktās konkrētās uzraudzības pilnvaras nešķiet pietiekamas, uzraudzības nozares pārstāvjiem būtu jāizstrādā alternatīvas metodes, lai šos riskus risinātu un atbilstoši ņemtu vērā, vēlams, izmantojot darbu, ko veic EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību. Ja līdzdalība ir vienīgais finanšu konglomerāta noteikšanas elements, uzraudzības iestādēm būtu jāļauj novērtēt, vai grupa pakļauta grupas riskiem, un attiecīgā gadījumā atbrīvot no nepieciešamības veikt papildu uzraudzību.

| (9) | Attiecībā uz atsevišķām grupu struktūrām uzraudzības iestādes pašreizējā krīzē bija atstātas bez pilnvarām, jo attiecīgajās direktīvās paredzētā kārtība lika tām izvēlēties vai nu konkrētās nozares, vai papildu uzraudzību. Būtu ne tikai jāveic Direktīvas 2002/87/EK pilnīga pārskatīšana kontekstā ar G20 darbu saistībā ar finanšu konglomerātiem, bet arī iespējami drīz būtu jānosaka nepieciešamās uzraudzības pilnvaras. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz atsevišķām grupu struktūrām uzraudzības iestādes pašreizējā krīzē bija atstātas bez pilnvarām, jo attiecīgajās direktīvās paredzētā kārtība lika tām izvēlēties vai nu konkrētās nozares, vai papildu uzraudzību. Būtu ne tikai jāveic Direktīvas 2002/87/EK pilnīga pārskatīšana kontekstā ar G20 darbu saistībā ar finanšu konglomerātiem, bet arī iespējami drīz būtu jānosaka nepieciešamās uzraudzības pilnvaras.

| (10) | Ir lietderīgi nodrošināt, lai Direktīvas 2002/87/EK un 98/78/EK mērķi būtu saskanīgi. Tādēļ Direktīva 98/78/EK būtu jāgroza, lai noteiktu un ietvertu jauktās finanšu pārvaldītājsabiedrības. Lai nodrošinātu laicīgu konsekventu uzraudzību, Direktīva 98/78/EK būtu jāgroza, neskatoties uz Direktīvas 2009/138/EK gaidāmo piemērošanu, kas tā paša iemesla dēļ būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(10)

Ir lietderīgi nodrošināt, lai Direktīvas 2002/87/EK un 98/78/EK mērķi būtu saskanīgi. Tādēļ Direktīva 98/78/EK būtu jāgroza, lai noteiktu un ietvertu jauktās finanšu pārvaldītājsabiedrības. Lai nodrošinātu laicīgu konsekventu uzraudzību, Direktīva 98/78/EK būtu jāgroza, neskatoties uz Direktīvas 2009/138/EK gaidāmo piemērošanu, kas tā paša iemesla dēļ būtu jāgroza.

| (11) | Neskatoties uz to, ka finanšu konglomerāta banku un apdrošināšanas apakšgrupās būtu jāveic regulāri stresa testi, saskaņā ar Direktīvu 2002/87/EK iecelta koordinatora uzdevums ir lemt par konkrētajam finanšu konglomerātam kopumā veicamā stresa testa piemērotību, parametriem un laiku. Attiecībā uz Savienības mēroga stresa testiem, ko EUI veic saistībā ar konkrēto nozari, Apvienotās komitejas uzdevumam vajadzētu būt nodrošināt, lai šādi stresa testi notiktu vienoti visās nozarēs. Šo iemeslu dēļ EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību vajadzētu būt iespējai Savienības mēroga stresa testiem izstrādāt papildu parametrus, kuros būtu ietverti īpašie grupu riski, kas parasti rodas finanšu konglomerātos, un arī vajadzētu būt iespējai minēto testu rezultātus publiskot, ja nozares tiesību akti to atļauj. Būtu jāņem vērā pieredze, kas gūta iepriekšējos Savienības mēroga stresa testos. Piemēram, stresa testos būtu jāņem vērā finanšu konglomerātu likviditātes un maksātspējas riski. |
| --- | --- |

(11)

Neskatoties uz to, ka finanšu konglomerāta banku un apdrošināšanas apakšgrupās būtu jāveic regulāri stresa testi, saskaņā ar Direktīvu 2002/87/EK iecelta koordinatora uzdevums ir lemt par konkrētajam finanšu konglomerātam kopumā veicamā stresa testa piemērotību, parametriem un laiku. Attiecībā uz Savienības mēroga stresa testiem, ko EUI veic saistībā ar konkrēto nozari, Apvienotās komitejas uzdevumam vajadzētu būt nodrošināt, lai šādi stresa testi notiktu vienoti visās nozarēs. Šo iemeslu dēļ EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību vajadzētu būt iespējai Savienības mēroga stresa testiem izstrādāt papildu parametrus, kuros būtu ietverti īpašie grupu riski, kas parasti rodas finanšu konglomerātos, un arī vajadzētu būt iespējai minēto testu rezultātus publiskot, ja nozares tiesību akti to atļauj. Būtu jāņem vērā pieredze, kas gūta iepriekšējos Savienības mēroga stresa testos. Piemēram, stresa testos būtu jāņem vērā finanšu konglomerātu likviditātes un maksātspējas riski.

| (12) | Komisijai būtu jāturpina saskaņotas un pārliecinošas sistēmas veidošana finanšu konglomerātu uzraudzībai. Gaidāmajā Direktīvas 2002/87/EK pilnīgajā pārskatīšanā būtu jāietver neregulētas vienības, jo īpaši īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības, un gadījumiem, kad uzraudzītājas iestādes nosaka finanšu konglomerātu, būtu jāizstrādā tām pieejamo atkāpju piemērošanas kārtība, pamatojoties uz risku, vienlaikus ierobežojot šādu atkāpju izmantošanu. Ņemot vērā nozaru direktīvas, pārskatīšanā būtu arī jāņem vērā sistēmiski nozīmīgi finanšu konglomerāti, kuru izmērs, savstarpējā saistība vai sarežģītība padara tos par īpaši ievainojamiem. Šādus konglomerātus vajadzētu noteikt, pēc analoģijas piemērojot Finanšu stabilitātes padomes un Bāzeles Banku uzraudzības komitejas standartus, kas tiek pastāvīgi pilnveidoti. Komisijai būtu arī jāizskata iespēja ierosināt regulatīvu rīcību šajā jomā. |
| --- | --- |

(12)

Komisijai būtu jāturpina saskaņotas un pārliecinošas sistēmas veidošana finanšu konglomerātu uzraudzībai. Gaidāmajā Direktīvas 2002/87/EK pilnīgajā pārskatīšanā būtu jāietver neregulētas vienības, jo īpaši īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības, un gadījumiem, kad uzraudzītājas iestādes nosaka finanšu konglomerātu, būtu jāizstrādā tām pieejamo atkāpju piemērošanas kārtība, pamatojoties uz risku, vienlaikus ierobežojot šādu atkāpju izmantošanu. Ņemot vērā nozaru direktīvas, pārskatīšanā būtu arī jāņem vērā sistēmiski nozīmīgi finanšu konglomerāti, kuru izmērs, savstarpējā saistība vai sarežģītība padara tos par īpaši ievainojamiem. Šādus konglomerātus vajadzētu noteikt, pēc analoģijas piemērojot Finanšu stabilitātes padomes un Bāzeles Banku uzraudzības komitejas standartus, kas tiek pastāvīgi pilnveidoti. Komisijai būtu arī jāizskata iespēja ierosināt regulatīvu rīcību šajā jomā.

| (13) | Ir lietderīgi nodrošināt, lai Direktīvu 2002/87/EK un 2006/48/EK mērķi būtu saskanīgi. Tādēļ Direktīva 2006/48/EK būtu jāgroza, lai definētu un ietvertu jauktās finanšu pārvaldītājsabiedrības. |
| --- | --- |

(13)

Ir lietderīgi nodrošināt, lai Direktīvu 2002/87/EK un 2006/48/EK mērķi būtu saskanīgi. Tādēļ Direktīva 2006/48/EK būtu jāgroza, lai definētu un ietvertu jauktās finanšu pārvaldītājsabiedrības.

| (14) | Atjaunotā pilnvaru pieejamība jaukto finanšu pārvaldītājsabiedrību līmenī nozīmē to, ka šajā līmenī vienlaicīgi ir piemērojami atsevišķi Direktīvas 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK vai 2009/138/EK noteikumi. Minētie noteikumi var būt savstarpēji līdzvērtīgi, īpaši attiecībā uz uzraudzības pārskatīšanas procesa kvalitatīvajiem elementiem. Piemēram, vienādā mērā atbilstošas un piemērotas prasības kontrolakciju sabiedrību pārvaldībai ir iekļautas Direktīvās 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK un 2009/138/EK. Lai novērstu minēto noteikumu pārklāšanos un nodrošinātu augstākā līmeņa uzraudzības efektivitāti, uzraudzības iestādēm vajadzētu varēt piemērot dažus noteikumus tikai vienu reizi, vienlaikus ievērojot līdzvērtīgus noteikumus visās citās piemērojamajās direktīvās. Ja noteikumu formulējums nav identisks, tie būtu jāuzskata par līdzvērtīgiem, ja tie ir līdzīgi pēc būtības, īpaši saistībā ar uzraudzību, kas pamatojas uz risku. Izvērtējot līdzvērtību, uzraudzības iestādēm kolēģijās būtu jāpārbauda, vai attiecībā uz katru piemērojamo direktīvu ir aptverts piemērošanas apjoms un sasniegti mērķi, nepazeminot uzraudzības standartus. Vajadzētu būt iespējai līdzvērtības novērtējumus pilnveidot, ņemot vērā izmaiņas uzraudzības sistēmās un praksē. Tādēļ līdzvērtības novērtējumi būtu jāpakļauj atklātam pilnveides procesam. Minētajā procesā būtu jānodrošina iespēja rast individuālus risinājumus, lai būtu ņemtas vērā visas konkrētās grupas attiecīgās iezīmes. Lai nodrošinātu konsekvenci vienas konkrētas grupas uzraudzības sistēmā un panāktu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem finanšu konglomerātiem Savienībā, atbilstīga sadarbība uzraudzības jomā ir ārkārtīgi nozīmīga. Minētajam nolūkam EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību būtu jāizstrādā pamatnostādnes par līdzvērtības novērtējumu konverģenci un jāstrādā, lai izdotu saistošus tehniskus standartus. |
| --- | --- |

(14)

Atjaunotā pilnvaru pieejamība jaukto finanšu pārvaldītājsabiedrību līmenī nozīmē to, ka šajā līmenī vienlaicīgi ir piemērojami atsevišķi Direktīvas 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK vai 2009/138/EK noteikumi. Minētie noteikumi var būt savstarpēji līdzvērtīgi, īpaši attiecībā uz uzraudzības pārskatīšanas procesa kvalitatīvajiem elementiem. Piemēram, vienādā mērā atbilstošas un piemērotas prasības kontrolakciju sabiedrību pārvaldībai ir iekļautas Direktīvās 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK un 2009/138/EK. Lai novērstu minēto noteikumu pārklāšanos un nodrošinātu augstākā līmeņa uzraudzības efektivitāti, uzraudzības iestādēm vajadzētu varēt piemērot dažus noteikumus tikai vienu reizi, vienlaikus ievērojot līdzvērtīgus noteikumus visās citās piemērojamajās direktīvās. Ja noteikumu formulējums nav identisks, tie būtu jāuzskata par līdzvērtīgiem, ja tie ir līdzīgi pēc būtības, īpaši saistībā ar uzraudzību, kas pamatojas uz risku. Izvērtējot līdzvērtību, uzraudzības iestādēm kolēģijās būtu jāpārbauda, vai attiecībā uz katru piemērojamo direktīvu ir aptverts piemērošanas apjoms un sasniegti mērķi, nepazeminot uzraudzības standartus. Vajadzētu būt iespējai līdzvērtības novērtējumus pilnveidot, ņemot vērā izmaiņas uzraudzības sistēmās un praksē. Tādēļ līdzvērtības novērtējumi būtu jāpakļauj atklātam pilnveides procesam. Minētajā procesā būtu jānodrošina iespēja rast individuālus risinājumus, lai būtu ņemtas vērā visas konkrētās grupas attiecīgās iezīmes. Lai nodrošinātu konsekvenci vienas konkrētas grupas uzraudzības sistēmā un panāktu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem finanšu konglomerātiem Savienībā, atbilstīga sadarbība uzraudzības jomā ir ārkārtīgi nozīmīga. Minētajam nolūkam EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību būtu jāizstrādā pamatnostādnes par līdzvērtības novērtējumu konverģenci un jāstrādā, lai izdotu saistošus tehniskus standartus.

| (15) | Lai uzlabotu finanšu konglomerātā esošo finanšu vienību papildu uzraudzību, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu attiecībā uz Direktīvas 2002/87/EK tehniskajiem pielāgojumiem, kas attiecas uz minētajā direktīvā ietvertajām definīcijām, terminoloģijas pielāgojumiem un aprēķina metodēm. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu janodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(15)

Lai uzlabotu finanšu konglomerātā esošo finanšu vienību papildu uzraudzību, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu attiecībā uz Direktīvas 2002/87/EK tehniskajiem pielāgojumiem, kas attiecas uz minētajā direktīvā ietvertajām definīcijām, terminoloģijas pielāgojumiem un aprēķina metodēm. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu janodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (16) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi – proti, uzlabot finanšu konglomerātā esošo vienību papildu uzraudzību, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šīs direktīvas mēroga vai iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi – proti, uzlabot finanšu konglomerātā esošo vienību papildu uzraudzību, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šīs direktīvas mēroga vai iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (17) | Tādēļ būtu jāgroza Direktīvas 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK un 2009/138/EK, |
| --- | --- |

(17)

Tādēļ būtu jāgroza Direktīvas 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK un 2009/138/EK,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Grozījumi Direktīvā 98/78/EK

Direktīvu 98/78/EK groza šādi:

| 1) | direktīvas 1. pantu groza šādi:






  a) | panta j) punktu aizstāj ar šādu:






  “j) | jauktas darbības apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība ir mātesuzņēmums, kurš nav apdrošināšanas uzņēmums, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums, pārapdrošināšanas uzņēmums, trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums, apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība un vismaz viens no kura meitasuzņēmumiem ir apdrošināšanas uzņēmums vai pārapdrošināšanas uzņēmums;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

direktīvas 1. pantu groza šādi:

a)

panta j) punktu aizstāj ar šādu:

“j)

jauktas darbības apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība ir mātesuzņēmums, kurš nav apdrošināšanas uzņēmums, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums, pārapdrošināšanas uzņēmums, trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums, apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība un vismaz viens no kura meitasuzņēmumiem ir apdrošināšanas uzņēmums vai pārapdrošināšanas uzņēmums;”;

| b) | pantam pievieno šādu punktu:






  “m) | “jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība” ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, kā definēts Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 15. punktā;”; |
| --- | --- | --- |

b)

pantam pievieno šādu punktu:

“m)

“jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība” ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, kā definēts Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 15. punktā;”;

| 2) | direktīvas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Uz visiem tādiem apdrošināšanas uzņēmumiem un pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuru mātesuzņēmums ir apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība, jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas vai trešās valsts pārapdrošināšanaas uzņēmums, attiecināma papildu uzraudzība atbilstoši 5. panta 2. punkta un 6., 8., un 10. panta noteikumiem.”; |
| --- | --- |

2)

direktīvas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Uz visiem tādiem apdrošināšanas uzņēmumiem un pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuru mātesuzņēmums ir apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība, jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas vai trešās valsts pārapdrošināšanaas uzņēmums, attiecināma papildu uzraudzība atbilstoši 5. panta 2. punkta un 6., 8., un 10. panta noteikumiem.”;

| 3) | iekļauj šādu pantu:
  “2.a pants
  Piemērošanas līmenis attiecībā uz jauktām finanšu kontrolakciju sabiedrībām
  1.   Ja uz jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību attiecas līdzvērtīgi noteikumi, kas noteikti gan šajā direktīvā, gan Direktīvā 2002/87/EK, jo īpaši saistībā ar uz risku balstītu uzraudzību, kompetentā iestāde, kura ir atbildīga par papildu uzraudzības veikšanu, pēc apspriešanās ar pārējām attiecīgajām kompetentajām iestādēm attiecīgajai jauktajai finanšu kontrolakciju sabiedrībai var piemērot tikai Direktīvas 2002/87/EK attiecīgos noteikumus.
  2.   Ja uz jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību attiecas līdzvērtīgi noteikumi, kas noteikti gan šajā direktīvā, gan Direktīvā 2006/48/EK, jo īpaši saistībā ar uz risku balstītu uzraudzību, kompetentā iestāde, kura ir atbildīga par papildu uzraudzības veikšanu, vienojoties ar konsolidētās uzraudzības iestādi banku un ieguldījumu pakalpojumu nozarē, var piemērot tikai tās direktīvas noteikumus, kas attiecas uz visnozīmīgāko nozari, kā noteikts saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 3. panta 2. punktu.
  3.   Kompetentā iestāde, kas ir atbildīga par papildu uzraudzības veikšanu, informē ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (18) izveidoto Eiropas uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi) (EBI) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (19) izveidoto Eiropas uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi) (EAAPI) par lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu. EBI, EAAPI un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (20) izveidotā Eiropas uzraudzības iestāde (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde) ar Eiropas uzraudzības iestāžu Apvienotās komitejas (Apvienotā komiteja) starpniecību izstrādā pamatnostādnes, kuru mērķis ir uzraudzības prakses konverģence, un izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko tās iesniedz Komisijai trīs gados pēc minēto pamatnostādņu pieņemšanas.
  Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus attiecīgi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu. |
| --- | --- |

3)

iekļauj šādu pantu:

“2.a pants

Piemērošanas līmenis attiecībā uz jauktām finanšu kontrolakciju sabiedrībām

1.   Ja uz jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību attiecas līdzvērtīgi noteikumi, kas noteikti gan šajā direktīvā, gan Direktīvā 2002/87/EK, jo īpaši saistībā ar uz risku balstītu uzraudzību, kompetentā iestāde, kura ir atbildīga par papildu uzraudzības veikšanu, pēc apspriešanās ar pārējām attiecīgajām kompetentajām iestādēm attiecīgajai jauktajai finanšu kontrolakciju sabiedrībai var piemērot tikai Direktīvas 2002/87/EK attiecīgos noteikumus.

2.   Ja uz jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību attiecas līdzvērtīgi noteikumi, kas noteikti gan šajā direktīvā, gan Direktīvā 2006/48/EK, jo īpaši saistībā ar uz risku balstītu uzraudzību, kompetentā iestāde, kura ir atbildīga par papildu uzraudzības veikšanu, vienojoties ar konsolidētās uzraudzības iestādi banku un ieguldījumu pakalpojumu nozarē, var piemērot tikai tās direktīvas noteikumus, kas attiecas uz visnozīmīgāko nozari, kā noteikts saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 3. panta 2. punktu.

3.   Kompetentā iestāde, kas ir atbildīga par papildu uzraudzības veikšanu, informē ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (18) izveidoto Eiropas uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi) (EBI) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (19) izveidoto Eiropas uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi) (EAAPI) par lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu. EBI, EAAPI un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (20) izveidotā Eiropas uzraudzības iestāde (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde) ar Eiropas uzraudzības iestāžu Apvienotās komitejas (Apvienotā komiteja) starpniecību izstrādā pamatnostādnes, kuru mērķis ir uzraudzības prakses konverģence, un izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko tās iesniedz Komisijai trīs gados pēc minēto pamatnostādņu pieņemšanas.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus attiecīgi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

| 4) | direktīvas 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Papildu uzraudzības veikšana saskaņā ar 2. pantu nekādi nenozīmē, ka kompetentajām iestādēm ir jāveic uzraudzība attiecībā uz trešās valsts apdrošināšanas uzņēmumiem, trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumiem, apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībām, jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrībām vai jauktas darbības apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībām.”; |
| --- | --- |

4)

direktīvas 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Papildu uzraudzības veikšana saskaņā ar 2. pantu nekādi nenozīmē, ka kompetentajām iestādēm ir jāveic uzraudzība attiecībā uz trešās valsts apdrošināšanas uzņēmumiem, trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumiem, apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībām, jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrībām vai jauktas darbības apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībām.”;

| 5) | direktīvas 4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kam licences piešķirtas divās vai vairāk dalībvalstīs, mātesuzņēmums ir viena un tā pati apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums, trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums, jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jauktas darbības apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība, attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes var vienoties par to, kura no tām būs atbildīga par papildu uzraudzības veikšanu.”; |
| --- | --- |

5)

direktīvas 4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kam licences piešķirtas divās vai vairāk dalībvalstīs, mātesuzņēmums ir viena un tā pati apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums, trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums, jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jauktas darbības apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība, attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes var vienoties par to, kura no tām būs atbildīga par papildu uzraudzības veikšanu.”;

| 6) | direktīvas 10. pantu aizstāj ar šādu:
  “10. pants
  Apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības, jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības, trešo valstu apdrošināšanas uzņēmumi un trešo valstu pārapdrošināšanas uzņēmumi
  1.   Saistībā ar 2. panta 2. punktu dalībvalstis pieprasa, lai papildu uzraudzības metode tiktu piemērota saskaņā ar II pielikumu. Aprēķinā iekļauj visus apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības, jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības, trešo valstu apdrošināšanas uzņēmuma vai trešo valstu pārapdrošināšanas uzņēmuma saistītos uzņēmumus.
  2.   Ja, pamatojoties uz 1. punktā minēto aprēķinu, kompetentās iestādes secina, ka ir apdraudēta vai var būt apdraudēta tāda apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspēja, kurš ir meitasuzņēmums apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībai, jauktai finanšu kontrolakciju sabiedrībai, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmumam vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumam, tās veic vajadzīgos pasākumus attiecīgā apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma līmenī.”; |
| --- | --- |

6)

direktīvas 10. pantu aizstāj ar šādu:

“10. pants

Apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības, jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības, trešo valstu apdrošināšanas uzņēmumi un trešo valstu pārapdrošināšanas uzņēmumi

1.   Saistībā ar 2. panta 2. punktu dalībvalstis pieprasa, lai papildu uzraudzības metode tiktu piemērota saskaņā ar II pielikumu. Aprēķinā iekļauj visus apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības, jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības, trešo valstu apdrošināšanas uzņēmuma vai trešo valstu pārapdrošināšanas uzņēmuma saistītos uzņēmumus.

2.   Ja, pamatojoties uz 1. punktā minēto aprēķinu, kompetentās iestādes secina, ka ir apdraudēta vai var būt apdraudēta tāda apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspēja, kurš ir meitasuzņēmums apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībai, jauktai finanšu kontrolakciju sabiedrībai, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmumam vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumam, tās veic vajadzīgos pasākumus attiecīgā apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma līmenī.”;

| 7) | I un II pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas I pielikumu. |
| --- | --- |

7)

I un II pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas I pielikumu.

2. pants

Grozījumi Direktīvā 2002/87/EK

Direktīvu 2002/87/EK groza šādi:

| 1) | direktīvas 1. un 2. pantu aizstāj ar šādiem:
  “1. pants
  Priekšmets
  Ar šo direktīvu paredz noteikumus par tādu regulētu vienību papildu uzraudzību, kas ir saņēmušas licenci saskaņā ar Direktīvas 73/239/EEK 6. pantu, Direktīvas 2002/83/EK (21) 4. pantu, Direktīvas 2004/39/EK (22) 5. pantu, Direktīvas 2005/68/EK (23) 3. pantu, Direktīvas 2006/48/EK (24) 6. pantu, Direktīvas 2009/65/EK (25) 5. pantu, Direktīvas 2009/138/EK (26) 14. pantu vai Direktīvas 2011/61/ES (27) 6. līdz 11. pantu un kas ir finanšu konglomerāta daļa.
  Ar šo direktīvu arī groza attiecīgos nozaru noteikumus, ko piemēro ar minētajām direktīvām regulētām vienībām.
  2. pants
  Definīcijas
  Šajā direktīvā:






  1) | “kredītiestāde” ir kredītiestāde Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 1. punkta nozīmē; |
| --- | --- | --- |

1)

direktīvas 1. un 2. pantu aizstāj ar šādiem:

“1. pants

Priekšmets

Ar šo direktīvu paredz noteikumus par tādu regulētu vienību papildu uzraudzību, kas ir saņēmušas licenci saskaņā ar Direktīvas 73/239/EEK 6. pantu, Direktīvas 2002/83/EK (21) 4. pantu, Direktīvas 2004/39/EK (22) 5. pantu, Direktīvas 2005/68/EK (23) 3. pantu, Direktīvas 2006/48/EK (24) 6. pantu, Direktīvas 2009/65/EK (25) 5. pantu, Direktīvas 2009/138/EK (26) 14. pantu vai Direktīvas 2011/61/ES (27) 6. līdz 11. pantu un kas ir finanšu konglomerāta daļa.

Ar šo direktīvu arī groza attiecīgos nozaru noteikumus, ko piemēro ar minētajām direktīvām regulētām vienībām.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā:

1)

“kredītiestāde” ir kredītiestāde Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 1. punkta nozīmē;

| 2) | “apdrošināšanas uzņēmums” ir apdrošināšanas uzņēmums Direktīvas 2009/138/EK 13. panta 1., 2. vai 3. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

2)

“apdrošināšanas uzņēmums” ir apdrošināšanas uzņēmums Direktīvas 2009/138/EK 13. panta 1., 2. vai 3. punkta nozīmē;

| 3) | “ieguldījumu sabiedrība” ir ieguldījumu sabiedrība Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 1. apakšpunkta nozīmē, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/49/EK (2006. gada 14. jūnijs) par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (28) 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētie uzņēmumi, vai uzņēmums, kura juridiskā adrese ir trešā valstī un kuram saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK būtu jāsaņem licence, ja tā juridiskā adrese būtu Savienībā; |
| --- | --- |

3)

“ieguldījumu sabiedrība” ir ieguldījumu sabiedrība Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 1. apakšpunkta nozīmē, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/49/EK (2006. gada 14. jūnijs) par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (28) 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētie uzņēmumi, vai uzņēmums, kura juridiskā adrese ir trešā valstī un kuram saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK būtu jāsaņem licence, ja tā juridiskā adrese būtu Savienībā;

| 4) | “regulēta vienība” ir kredītiestāde, apdrošināšanas uzņēmums, pārapdrošināšanas uzņēmums, ieguldījumu sabiedrība, aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība vai alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieks; |
| --- | --- |

4)

“regulēta vienība” ir kredītiestāde, apdrošināšanas uzņēmums, pārapdrošināšanas uzņēmums, ieguldījumu sabiedrība, aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība vai alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieks;

| 5) | “aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība” ir pārvaldīšanas sabiedrība Direktīvas 2009/65/EK 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē vai uzņēmums, kura juridiskā adrese ir trešā valstī un kuram saskaņā ar minēto direktīvu būtu jāsaņem licence, ja tā juridiskā adrese būtu Savienībā; |
| --- | --- |

5)

“aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība” ir pārvaldīšanas sabiedrība Direktīvas 2009/65/EK 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē vai uzņēmums, kura juridiskā adrese ir trešā valstī un kuram saskaņā ar minēto direktīvu būtu jāsaņem licence, ja tā juridiskā adrese būtu Savienībā;

| 5a) | “alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieks” ir alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieks Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta b), l) un ab) apakšpunkta nozīmē vai uzņēmums, kura juridiskā adrese ir trešā valstī un kuram saskaņā ar minēto direktīvu būtu jāsaņem licence, ja tā juridiskā adrese būtu Savienībā; |
| --- | --- |

5a)

“alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieks” ir alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieks Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta b), l) un ab) apakšpunkta nozīmē vai uzņēmums, kura juridiskā adrese ir trešā valstī un kuram saskaņā ar minēto direktīvu būtu jāsaņem licence, ja tā juridiskā adrese būtu Savienībā;

| 6) | “pārapdrošināšanas uzņēmums” ir pārapdrošināšanas uzņēmums Direktīvas 2009/138/EK 13. panta 4., 5. vai 6. punkta nozīmē vai īpašam nolūkam dibināta sabiedrība Direktīvas 2009/138/EK 13. panta 26. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

6)

“pārapdrošināšanas uzņēmums” ir pārapdrošināšanas uzņēmums Direktīvas 2009/138/EK 13. panta 4., 5. vai 6. punkta nozīmē vai īpašam nolūkam dibināta sabiedrība Direktīvas 2009/138/EK 13. panta 26. punkta nozīmē;

| 7) | “nozaru noteikumi” ir Savienības tiesību akti attiecībā uz regulētu vienību uzraudzību, jo īpaši Direktīvas 2004/39/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/138/EK; |
| --- | --- |

7)

“nozaru noteikumi” ir Savienības tiesību akti attiecībā uz regulētu vienību uzraudzību, jo īpaši Direktīvas 2004/39/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/138/EK;

| 8) | “finanšu nozare” ir nozare, kurā ir viena vai vairākas šādas vienības:






  a) | kredītiestāde, finanšu iestāde vai pakalpojumu palīguzņēmums Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 1., 5. vai 21. punkta nozīmē (turpmāk kopā saukti “banku nozare”); |
| --- | --- | --- |

8)

“finanšu nozare” ir nozare, kurā ir viena vai vairākas šādas vienības:

a)

kredītiestāde, finanšu iestāde vai pakalpojumu palīguzņēmums Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 1., 5. vai 21. punkta nozīmē (turpmāk kopā saukti “banku nozare”);

| b) | apdrošināšanas uzņēmums, pārapdrošināšanas uzņēmums vai apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība Direktīvas 2009/138/EK 13. panta 1., 2., 4. vai 5. punkta vai arī 212. panta 1. punkta f) apakšpunkta nozīmē (turpmāk kopā saukti “apdrošināšanas nozare”); |
| --- | --- |

b)

apdrošināšanas uzņēmums, pārapdrošināšanas uzņēmums vai apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība Direktīvas 2009/138/EK 13. panta 1., 2., 4. vai 5. punkta vai arī 212. panta 1. punkta f) apakšpunkta nozīmē (turpmāk kopā saukti “apdrošināšanas nozare”);

| c) | ieguldījumu sabiedrība Direktīvas 2006/49/EK 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē (turpmāk kopā saukti “ieguldījumu pakalpojumu nozare”); |
| --- | --- |

c)

ieguldījumu sabiedrība Direktīvas 2006/49/EK 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē (turpmāk kopā saukti “ieguldījumu pakalpojumu nozare”);

| 9) | “mātesuzņēmums” ir mātesuzņēmums, kā tas definēts 1. pantā Padomes Septītajā direktīvā 83/349/EEK (1983. gada 13. jūnijs) par konsolidētajiem pārskatiem (29), vai jebkurš uzņēmums, kuram pēc kompetento iestāžu atzinuma faktiski ir dominējoša ietekme citā uzņēmumā; |
| --- | --- |

9)

“mātesuzņēmums” ir mātesuzņēmums, kā tas definēts 1. pantā Padomes Septītajā direktīvā 83/349/EEK (1983. gada 13. jūnijs) par konsolidētajiem pārskatiem (29), vai jebkurš uzņēmums, kuram pēc kompetento iestāžu atzinuma faktiski ir dominējoša ietekme citā uzņēmumā;

| 10) | “meitasuzņēmums” ir meitasuzņēmums, kā tas definēts Direktīvas 83/349/EEK 1. pantā, vai jebkurš uzņēmums, kurā mātesuzņēmumam pēc kompetento iestāžu atzinuma faktiski ir dominējoša ietekme, vai arī visi šādu meitasuzņēmumu meitasuzņēmumi; |
| --- | --- |

10)

“meitasuzņēmums” ir meitasuzņēmums, kā tas definēts Direktīvas 83/349/EEK 1. pantā, vai jebkurš uzņēmums, kurā mātesuzņēmumam pēc kompetento iestāžu atzinuma faktiski ir dominējoša ietekme, vai arī visi šādu meitasuzņēmumu meitasuzņēmumi;

| 11) | “līdzdalība” ir līdzdalība Padomes Ceturtās direktīvas 78/660/EEK (1978. gada 25. jūlijs) attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (30) 17. panta pirmā teikuma nozīmē vai tiešas vai netiešas īpašumtiesības uz vismaz 20 % balsstiesību vai kapitāla kādā uzņēmumā; |
| --- | --- |

11)

“līdzdalība” ir līdzdalība Padomes Ceturtās direktīvas 78/660/EEK (1978. gada 25. jūlijs) attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (30) 17. panta pirmā teikuma nozīmē vai tiešas vai netiešas īpašumtiesības uz vismaz 20 % balsstiesību vai kapitāla kādā uzņēmumā;

| 12) | “grupa” ir uzņēmumu grupa, kas sastāv no mātesuzņēmuma, tā meitasuzņēmumiem un vienībām, kurās mātesuzņēmumam vai tā meitasuzņēmumam ir līdzdalība, vai uzņēmumi, kuri ir savstarpēji saistīti ar saiknēm Direktīvas 83/349/EEK 12. panta 1. punkta nozīmē, un ietver jebkuru tā apakšgrupu; |
| --- | --- |

12)

“grupa” ir uzņēmumu grupa, kas sastāv no mātesuzņēmuma, tā meitasuzņēmumiem un vienībām, kurās mātesuzņēmumam vai tā meitasuzņēmumam ir līdzdalība, vai uzņēmumi, kuri ir savstarpēji saistīti ar saiknēm Direktīvas 83/349/EEK 12. panta 1. punkta nozīmē, un ietver jebkuru tā apakšgrupu;

| 12a) | “kontrole” ir attiecības starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu, kā minēts Direktīvas 83/349/EEK 1. pantā, vai līdzīgas attiecības starp fizisku vai juridisku personu un uzņēmumu; |
| --- | --- |

12a)

“kontrole” ir attiecības starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu, kā minēts Direktīvas 83/349/EEK 1. pantā, vai līdzīgas attiecības starp fizisku vai juridisku personu un uzņēmumu;

| 13) | “cieša saikne” ir situācija, kad divas vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas saista kontrole vai līdzdalība, vai situācija, kad divas vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas ir kontroles attiecībās pastāvīgi saistītas ar vienu un to pašu personu; |
| --- | --- |

13)

“cieša saikne” ir situācija, kad divas vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas saista kontrole vai līdzdalība, vai situācija, kad divas vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas ir kontroles attiecībās pastāvīgi saistītas ar vienu un to pašu personu;

| 14) | “finanšu konglomerāts” ir grupa vai apakšgrupa, ko vada regulēta vienība vai kurā vismaz viens no meitasuzņēmumiem minētajā grupā vai apakšgrupā ir regulēta vienība, un kas atbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | ja grupu vai apakšgrupu vada regulēta vienība:






  i) | minētā vienība ir finanšu nozares vienības, vienības, kurai ir līdzdalība kādā finanšu nozares vienībā, vai vienības, kura ir saistīta ar finanšu nozares vienību Direktīvas 83/349/EEK 12. panta 1. punkta nozīmē, mātesuzņēmums; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

“finanšu konglomerāts” ir grupa vai apakšgrupa, ko vada regulēta vienība vai kurā vismaz viens no meitasuzņēmumiem minētajā grupā vai apakšgrupā ir regulēta vienība, un kas atbilst šādiem nosacījumiem:

a)

ja grupu vai apakšgrupu vada regulēta vienība:

i)

minētā vienība ir finanšu nozares vienības, vienības, kurai ir līdzdalība kādā finanšu nozares vienībā, vai vienības, kura ir saistīta ar finanšu nozares vienību Direktīvas 83/349/EEK 12. panta 1. punkta nozīmē, mātesuzņēmums;

| ii) | vismaz viena no grupas vai apakšgrupas vienībām darbojas apdrošināšanas nozarē un vismaz viena darbojas banku vai ieguldījumu pakalpojumu nozarē; un |
| --- | --- |

ii)

vismaz viena no grupas vai apakšgrupas vienībām darbojas apdrošināšanas nozarē un vismaz viena darbojas banku vai ieguldījumu pakalpojumu nozarē; un

| iii) | gan grupas vai apakšgrupas vienību konsolidētās vai apkopotās darbības apdrošināšanas nozarē, gan vienību darbības banku un ieguldījumu pakalpojumu nozarē ir nozīmīgas šīs direktīvas 3. panta 2. vai 3. punkta nozīmē; vai |
| --- | --- |

iii)

gan grupas vai apakšgrupas vienību konsolidētās vai apkopotās darbības apdrošināšanas nozarē, gan vienību darbības banku un ieguldījumu pakalpojumu nozarē ir nozīmīgas šīs direktīvas 3. panta 2. vai 3. punkta nozīmē; vai

| b) | ja grupu vai apakšgrupu nevada regulēta vienība:






  i) | grupa vai apakšgrupa darbojas galvenokārt finanšu nozarē šīs direktīvas 3. panta 1. punkta nozīmē; |
| --- | --- | --- |

b)

ja grupu vai apakšgrupu nevada regulēta vienība:

i)

grupa vai apakšgrupa darbojas galvenokārt finanšu nozarē šīs direktīvas 3. panta 1. punkta nozīmē;

| ii) | vismaz viena no grupas vai apakšgrupas vienībām darbojas apdrošināšanas nozarē un vismaz viena darbojas banku vai ieguldījumu pakalpojumu nozarē; un |
| --- | --- |

ii)

vismaz viena no grupas vai apakšgrupas vienībām darbojas apdrošināšanas nozarē un vismaz viena darbojas banku vai ieguldījumu pakalpojumu nozarē; un

| iii) | gan grupas vai apakšgrupas vienību konsolidētās vai apkopotās darbības apdrošināšanas nozarē, gan banku un ieguldījumu pakalpojumu nozarē ir nozīmīgas šīs direktīvas 3. panta 2. vai 3. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

iii)

gan grupas vai apakšgrupas vienību konsolidētās vai apkopotās darbības apdrošināšanas nozarē, gan banku un ieguldījumu pakalpojumu nozarē ir nozīmīgas šīs direktīvas 3. panta 2. vai 3. punkta nozīmē;

| 15) | “jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība” ir mātesuzņēmums, kas nav regulēta vienība un kas kopā ar saviem meitasuzņēmumiem, no kuriem vismaz viens ir regulēta vienība ar juridisko adresi Savienībā, un citām vienībām veido finanšu konglomerātu; |
| --- | --- |

15)

“jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība” ir mātesuzņēmums, kas nav regulēta vienība un kas kopā ar saviem meitasuzņēmumiem, no kuriem vismaz viens ir regulēta vienība ar juridisko adresi Savienībā, un citām vienībām veido finanšu konglomerātu;

| 16) | “kompetentās iestādes” ir dalībvalstu valsts iestādes, kuras ar normatīvajiem aktiem ir pilnvarotas uzraudzīt kredītiestādes, apdrošināšanas uzņēmumus, pārapdrošināšanas uzņēmumus, ieguldījumu sabiedrības, aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumus vai alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekus atsevišķi vai grupas līmenī; |
| --- | --- |

16)

“kompetentās iestādes” ir dalībvalstu valsts iestādes, kuras ar normatīvajiem aktiem ir pilnvarotas uzraudzīt kredītiestādes, apdrošināšanas uzņēmumus, pārapdrošināšanas uzņēmumus, ieguldījumu sabiedrības, aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumus vai alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekus atsevišķi vai grupas līmenī;

| 17) | “attiecīgās kompetentās iestādes” ir:






  a) | dalībvalstu kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par finanšu konglomerātam piederīgu regulētu vienību, jo īpaši nozares galējā mātesuzņēmuma, grupas uzraudzību nozarē; |
| --- | --- | --- |

17)

“attiecīgās kompetentās iestādes” ir:

a)

dalībvalstu kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par finanšu konglomerātam piederīgu regulētu vienību, jo īpaši nozares galējā mātesuzņēmuma, grupas uzraudzību nozarē;

| b) | koordinators, kas ir iecelts saskaņā ar 10. pantu, ja tas nav kāda no a) apakšpunktā minētajām iestādēm; |
| --- | --- |

b)

koordinators, kas ir iecelts saskaņā ar 10. pantu, ja tas nav kāda no a) apakšpunktā minētajām iestādēm;

| c) | attiecīgā gadījumā citas kompetentās iestādes, ja pēc a) un b) apakšpunktā minēto iestāžu atzinuma tās uzskatāmas par attiecīgām kompetentām iestādēm; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā citas kompetentās iestādes, ja pēc a) un b) apakšpunktā minēto iestāžu atzinuma tās uzskatāmas par attiecīgām kompetentām iestādēm;

| 18) | “grupas iekšējie darījumi” ir visi darījumi, ar kuriem regulētas vienības finanšu konglomerātā tieši vai netieši paļaujas uz to, ka citi uzņēmumi tajā pašā grupā vai fiziska vai juridiska persona, kas ar minētās grupas uzņēmumiem ir saistīta ar ciešu saikni, izpildīs saistības, kuras var būt vai nebūt līgumsaistības, par samaksu vai bez samaksas; |
| --- | --- |

18)

“grupas iekšējie darījumi” ir visi darījumi, ar kuriem regulētas vienības finanšu konglomerātā tieši vai netieši paļaujas uz to, ka citi uzņēmumi tajā pašā grupā vai fiziska vai juridiska persona, kas ar minētās grupas uzņēmumiem ir saistīta ar ciešu saikni, izpildīs saistības, kuras var būt vai nebūt līgumsaistības, par samaksu vai bez samaksas;

| 19) | “riska koncentrācija” ir visi riska darījumi ar zaudējuma iespēju, kas ir pietiekami nozīmīgi, lai varētu apdraudēt finanšu konglomerātā esošo regulēto vienību maksātspēju vai finanšu stāvokli kopumā, neatkarīgi no tā, vai šādu risku izraisa darījuma partnera risks/kredītrisks, ieguldījumu risks, apdrošināšanas risks, tirgus risks, citi riski vai šo risku kombinācija vai mijiedarbība.
  Līdz stājas spēkā jebkādi saskaņā ar 21.a panta 1. punkta b) apakšpunktu pieņemti regulatīvi tehniskie standarti, 17. punkta c) apakšpunktā minētajā atzinumā īpaši ņem vērā finanšu konglomerāta regulēto vienību tirgus daļu citās dalībvalstīs, jo īpaši, ja tā pārsniedz 5 %, kā jebkuru tādu regulētu vienību, nozīmību finanšu konglomerātā, kuras veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

19)

“riska koncentrācija” ir visi riska darījumi ar zaudējuma iespēju, kas ir pietiekami nozīmīgi, lai varētu apdraudēt finanšu konglomerātā esošo regulēto vienību maksātspēju vai finanšu stāvokli kopumā, neatkarīgi no tā, vai šādu risku izraisa darījuma partnera risks/kredītrisks, ieguldījumu risks, apdrošināšanas risks, tirgus risks, citi riski vai šo risku kombinācija vai mijiedarbība.

Līdz stājas spēkā jebkādi saskaņā ar 21.a panta 1. punkta b) apakšpunktu pieņemti regulatīvi tehniskie standarti, 17. punkta c) apakšpunktā minētajā atzinumā īpaši ņem vērā finanšu konglomerāta regulēto vienību tirgus daļu citās dalībvalstīs, jo īpaši, ja tā pārsniedz 5 %, kā jebkuru tādu regulētu vienību, nozīmību finanšu konglomerātā, kuras veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī.

| 2) | direktīvas 3. pantu groza šādi:






  a) | panta 1., 2. un 3. punktus aizstāj ar šādiem:
  “1.   Uzskata, ka grupa darbojas galvenokārt finanšu nozarē 2. panta 14. punkta b) apakšpunkta i) punkta nozīmē, ja attiecība starp grupas regulēto un neregulēto finanšu nozares vienību konsolidēto bilanci un visas grupas konsolidēto bilanci pārsniedz 40 %.
  2.   Uzskata, ka darbības dažādās finanšu nozarēs ir nozīmīgas 2. panta 14. punkta a) apakšpunkta iii) punkta vai 14. punkta b) apakšpunkta iii) punkta nozīmē, ja attiecībā uz katru finanšu nozari vidējā vērtība attiecībai starp atsevišķas finanšu nozares konsolidēto bilanci un grupas finanšu nozares vienību konsolidēto bilanci un attiecībai starp maksātspējas normu, kas noteikta tai pašai finanšu nozarei, un kopējo maksātspējas normu attiecībā uz grupas finanšu nozares vienībām pārsniedz 10 %.
  Šīs direktīvas nolūkos maznozīmīgākā finanšu nozare finanšu konglomerātā ir nozare ar vismazāko vidējo vērtību un visnozīmīgākā finanšu nozare finanšu konglomerātā ir nozare ar visaugstāko vidējo vērtību. Aprēķinot vidējo vērtību un nosakot maznozīmīgāko un visnozīmīgāko finanšu nozari, banku nozari un ieguldījumu pakalpojumu nozari apskata kopā.
  Aktīvu pārvaldīšanas sabiedrības pievieno nozarei, pie kuras tās pieder grupā. Ja tās nepieder tikai pie vienas nozares grupā, tās pievieno vismazākajai finanšu nozarei.
  Alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekus pievieno nozarei, pie kuras tie pieder grupā. Ja tie nepieder tikai pie vienas nozares grupā, tos pievieno vismazākajai finanšu nozarei.
  3.   Starpnozaru darbības arī uzskata par nozīmīgām 2. panta 14. punkta a) apakšpunkta iii) punkta vai 14. punkta b) apakšpunkta iii) punkta nozīmē, ja grupā maznozīmīgākās finanšu nozares bilances kopsumma pārsniedz EUR 6 miljardus.
  Ja grupa nesasniedz šā panta 2. punktā minēto slieksni, attiecīgās kompetentās iestādes var pēc kopējas vienošanās nolemt neuzskatīt grupu par finanšu konglomerātu. Tās var arī nolemt nepiemērot 7., 8., vai 9. panta noteikumus, ja tās uzskata, ka grupas iekļaušana šīs direktīvas darbības jomā vai šādu noteikumu piemērošana nav vajadzīga vai būtu nepiemērota vai maldinoša attiecībā pret papildu uzraudzības mērķiem.
  Lēmumus, ko pieņem saskaņā ar šo punktu, paziņo pārējām kompetentajām iestādēm, un, izņemot gadījumus, kad ir ārkārtēji apstākļi, kompetentās iestādes tos publisko.
  3.a   Ja grupa sasniedz šā panta 2. punktā minēto slieksni, bet maznozīmīgākā nozare nepārsniedz EUR 6 miljardus, attiecīgās kompetentās iestādes var pēc kopējas vienošanās nolemt neuzskatīt grupu par finanšu konglomerātu. Tās var arī nolemt nepiemērot 7., 8., vai 9. panta noteikumus, ja tās uzskata, ka grupas iekļaušana šīs direktīvas darbības jomā vai šo noteikumu piemērošana nav vajadzīga vai būtu nepiemērota vai maldinoša attiecībā pret papildu uzraudzības mērķiem.
  Lēmumus, ko pieņem saskaņā ar šo punktu, paziņo pārējām kompetentajām iestādēm, un, izņemot gadījumus, kad ir ārkārtēji apstākļi, kompetentās iestādes tos publisko.”; |
| --- | --- | --- |

2)

direktīvas 3. pantu groza šādi:

a)

panta 1., 2. un 3. punktus aizstāj ar šādiem:

“1.   Uzskata, ka grupa darbojas galvenokārt finanšu nozarē 2. panta 14. punkta b) apakšpunkta i) punkta nozīmē, ja attiecība starp grupas regulēto un neregulēto finanšu nozares vienību konsolidēto bilanci un visas grupas konsolidēto bilanci pārsniedz 40 %.

2.   Uzskata, ka darbības dažādās finanšu nozarēs ir nozīmīgas 2. panta 14. punkta a) apakšpunkta iii) punkta vai 14. punkta b) apakšpunkta iii) punkta nozīmē, ja attiecībā uz katru finanšu nozari vidējā vērtība attiecībai starp atsevišķas finanšu nozares konsolidēto bilanci un grupas finanšu nozares vienību konsolidēto bilanci un attiecībai starp maksātspējas normu, kas noteikta tai pašai finanšu nozarei, un kopējo maksātspējas normu attiecībā uz grupas finanšu nozares vienībām pārsniedz 10 %.

Šīs direktīvas nolūkos maznozīmīgākā finanšu nozare finanšu konglomerātā ir nozare ar vismazāko vidējo vērtību un visnozīmīgākā finanšu nozare finanšu konglomerātā ir nozare ar visaugstāko vidējo vērtību. Aprēķinot vidējo vērtību un nosakot maznozīmīgāko un visnozīmīgāko finanšu nozari, banku nozari un ieguldījumu pakalpojumu nozari apskata kopā.

Aktīvu pārvaldīšanas sabiedrības pievieno nozarei, pie kuras tās pieder grupā. Ja tās nepieder tikai pie vienas nozares grupā, tās pievieno vismazākajai finanšu nozarei.

Alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekus pievieno nozarei, pie kuras tie pieder grupā. Ja tie nepieder tikai pie vienas nozares grupā, tos pievieno vismazākajai finanšu nozarei.

3.   Starpnozaru darbības arī uzskata par nozīmīgām 2. panta 14. punkta a) apakšpunkta iii) punkta vai 14. punkta b) apakšpunkta iii) punkta nozīmē, ja grupā maznozīmīgākās finanšu nozares bilances kopsumma pārsniedz EUR 6 miljardus.

Ja grupa nesasniedz šā panta 2. punktā minēto slieksni, attiecīgās kompetentās iestādes var pēc kopējas vienošanās nolemt neuzskatīt grupu par finanšu konglomerātu. Tās var arī nolemt nepiemērot 7., 8., vai 9. panta noteikumus, ja tās uzskata, ka grupas iekļaušana šīs direktīvas darbības jomā vai šādu noteikumu piemērošana nav vajadzīga vai būtu nepiemērota vai maldinoša attiecībā pret papildu uzraudzības mērķiem.

Lēmumus, ko pieņem saskaņā ar šo punktu, paziņo pārējām kompetentajām iestādēm, un, izņemot gadījumus, kad ir ārkārtēji apstākļi, kompetentās iestādes tos publisko.

3.a   Ja grupa sasniedz šā panta 2. punktā minēto slieksni, bet maznozīmīgākā nozare nepārsniedz EUR 6 miljardus, attiecīgās kompetentās iestādes var pēc kopējas vienošanās nolemt neuzskatīt grupu par finanšu konglomerātu. Tās var arī nolemt nepiemērot 7., 8., vai 9. panta noteikumus, ja tās uzskata, ka grupas iekļaušana šīs direktīvas darbības jomā vai šo noteikumu piemērošana nav vajadzīga vai būtu nepiemērota vai maldinoša attiecībā pret papildu uzraudzības mērķiem.

Lēmumus, ko pieņem saskaņā ar šo punktu, paziņo pārējām kompetentajām iestādēm, un, izņemot gadījumus, kad ir ārkārtēji apstākļi, kompetentās iestādes tos publisko.”;

| b) | panta 4. punktu groza šādi:






  i) | punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | aprēķinot attiecības, neņemt vērā kādu vienību 6. panta 5. punktā minētajos gadījumos, izņemot gadījumus, kad vienība ir pārcēlusies no kādas dalībvalsts uz trešo valsti un ir pierādījumi, ka vienība mainījusi savu atrašanās vietu, lai izvairītos no noteikumiem.”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

panta 4. punktu groza šādi:

i)

punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

aprēķinot attiecības, neņemt vērā kādu vienību 6. panta 5. punktā minētajos gadījumos, izņemot gadījumus, kad vienība ir pārcēlusies no kādas dalībvalsts uz trešo valsti un ir pierādījumi, ka vienība mainījusi savu atrašanās vietu, lai izvairītos no noteikumiem.”;

| ii) | pievieno šādu punktu:






  “c) | neietvert vienu vai vairākas līdzdalības maznozīmīgākā nozarē, ja šādas līdzdalības ir izšķirošas finanšu konglomerāta noteikšanai un kopā ņemot ir nenozīmīgas attiecībā uz papildu uzraudzības mērķiem.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

pievieno šādu punktu:

“c)

neietvert vienu vai vairākas līdzdalības maznozīmīgākā nozarē, ja šādas līdzdalības ir izšķirošas finanšu konglomerāta noteikšanai un kopā ņemot ir nenozīmīgas attiecībā uz papildu uzraudzības mērķiem.”;

| c) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Piemērojot 1. un 2. punktu, attiecīgās kompetentās iestādes ārkārtas gadījumos un pēc kopējas vienošanās var aizstāt bilances konsolidēto kritēriju ar vienu vai vairākiem no turpmāk minētajiem parametriem vai pievienot vienu vai vairākus šos parametrus, ja tās uzskata, ka minētie parametri ir īpaši svarīgi papildu uzraudzības veikšanai atbilstīgi šai direktīvai: ienākumu struktūra, ārpusbilances darījumi un kopējie pārvaldītie aktīvi.”; |
| --- | --- |

c)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Piemērojot 1. un 2. punktu, attiecīgās kompetentās iestādes ārkārtas gadījumos un pēc kopējas vienošanās var aizstāt bilances konsolidēto kritēriju ar vienu vai vairākiem no turpmāk minētajiem parametriem vai pievienot vienu vai vairākus šos parametrus, ja tās uzskata, ka minētie parametri ir īpaši svarīgi papildu uzraudzības veikšanai atbilstīgi šai direktīvai: ienākumu struktūra, ārpusbilances darījumi un kopējie pārvaldītie aktīvi.”;

| d) | pievieno šādus punktus:
  “8.   Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (31) izveidotā Eiropas uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde) (EBI), ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (32) izveidotā Eiropas uzraudzības iestāde (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde) (EAAPI) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (33) izveidotā Eiropas uzraudzības iestāde (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde) (EVTI) (turpmāk kopā sauktas “EUI”) ar EUI Apvienotās komitejas (Apvienotā komiteja) starpniecību izdod kopīgas pamatnostādnes, kuru mērķis ir uzraudzības prakses konverģence attiecībā uz šā panta 2., 3., 3.a, 4. un 5. punkta piemērošanu.
  9.   Kompetentās iestādes katru gadu no jauna izvērtē atbrīvojumus no papildu uzraudzības piemērošanas un pārskata šajā pantā noteiktos kvantitatīvos rādītājus un uz risku balstītus novērtējumus, ko piemēro finanšu grupām. |
| --- | --- |

d)

pievieno šādus punktus:

“8.   Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (31) izveidotā Eiropas uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde) (EBI), ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (32) izveidotā Eiropas uzraudzības iestāde (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde) (EAAPI) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (33) izveidotā Eiropas uzraudzības iestāde (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde) (EVTI) (turpmāk kopā sauktas “EUI”) ar EUI Apvienotās komitejas (Apvienotā komiteja) starpniecību izdod kopīgas pamatnostādnes, kuru mērķis ir uzraudzības prakses konverģence attiecībā uz šā panta 2., 3., 3.a, 4. un 5. punkta piemērošanu.

9.   Kompetentās iestādes katru gadu no jauna izvērtē atbrīvojumus no papildu uzraudzības piemērošanas un pārskata šajā pantā noteiktos kvantitatīvos rādītājus un uz risku balstītus novērtējumus, ko piemēro finanšu grupām.

| 3) | direktīvas 4. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Minētajam nolūkam:






  — | kompetentās iestādes, kas ir izdevušas licences regulētām vienībām grupā, cieši sadarbojas, |
| --- | --- | --- | --- |

3)

direktīvas 4. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Minētajam nolūkam:

—

kompetentās iestādes, kas ir izdevušas licences regulētām vienībām grupā, cieši sadarbojas,

| — | ja kompetentā iestāde uzskata, ka kāda regulēta vienība, kam minētā iestāde izdevusi licenci, ietilpst tādā grupā, kura var būt finanšu konglomerāts un kas vēl nav noteikts saskaņā ar šo direktīvu, kompetentā iestāde paziņo savu viedokli pārējām iesaistītajām kompetentajām iestādēm un Apvienotajai komitejai.”; |
| --- | --- |

—

ja kompetentā iestāde uzskata, ka kāda regulēta vienība, kam minētā iestāde izdevusi licenci, ietilpst tādā grupā, kura var būt finanšu konglomerāts un kas vēl nav noteikts saskaņā ar šo direktīvu, kompetentā iestāde paziņo savu viedokli pārējām iesaistītajām kompetentajām iestādēm un Apvienotajai komitejai.”;

| b) | panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Koordinators arī informē kompetentās iestādes, kas ir izdevušas licences regulētajām vienībām grupā, tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā jauktajai finanšu kontrolakciju sabiedrībai ir galvenais birojs, kā arī Apvienoto komiteju.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Koordinators arī informē kompetentās iestādes, kas ir izdevušas licences regulētajām vienībām grupā, tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā jauktajai finanšu kontrolakciju sabiedrībai ir galvenais birojs, kā arī Apvienoto komiteju.”;

| c) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Apvienotā komiteja savā tīmekļa vietnē publicē un pastāvīgi atjaunina saskaņā ar 2. panta 14. punktu noteikto finanšu konglomerātu sarakstu. Minētā informācija, izmantojot hipersaiti, ir pieejama visu EUI tīmekļa vietnēs.
  Visu 1. pantā minēto regulēto vienību nosaukumus, kuras ir daļa no finanšu konglomerāta, iekļauj sarakstā, ko Apvienotā komiteja publicē un pastāvīgi atjaunina savā tīmekļa vietnē.”; |
| --- | --- |

c)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Apvienotā komiteja savā tīmekļa vietnē publicē un pastāvīgi atjaunina saskaņā ar 2. panta 14. punktu noteikto finanšu konglomerātu sarakstu. Minētā informācija, izmantojot hipersaiti, ir pieejama visu EUI tīmekļa vietnēs.

Visu 1. pantā minēto regulēto vienību nosaukumus, kuras ir daļa no finanšu konglomerāta, iekļauj sarakstā, ko Apvienotā komiteja publicē un pastāvīgi atjaunina savā tīmekļa vietnē.”;

| 4) | direktīvas 5. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | visas regulētās vienības, kuru mātesuzņēmums ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība ar galveno biroju Savienībā;”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

direktīvas 5. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

visas regulētās vienības, kuru mātesuzņēmums ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība ar galveno biroju Savienībā;”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Visas regulētās vienības, kuras nepakļauj papildu uzraudzībai saskaņā ar 2. punktu un kuru mātesuzņēmums ir regulēta vienība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība ar galveno biroju trešā valstī, pakļauj papildu uzraudzībai finanšu konglomerāta līmenī tādā apjomā un veidā, kā noteikts 18. pantā.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Visas regulētās vienības, kuras nepakļauj papildu uzraudzībai saskaņā ar 2. punktu un kuru mātesuzņēmums ir regulēta vienība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība ar galveno biroju trešā valstī, pakļauj papildu uzraudzībai finanšu konglomerāta līmenī tādā apjomā un veidā, kā noteikts 18. pantā.”;

| c) | panta 4. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Lai piemērotu šādu papildu uzraudzību, vismaz vienai no vienībām jābūt regulētai vienībai, kā minēts 1. pantā, un ir jābūt izpildītiem 2. panta 14. punkta a) apakšpunkta ii) punkta vai 14. punkta b) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 14. punkta a) apakšpunkta iii) punkta vai 14. punkta b) apakšpunkta iii) punkta nosacījumiem. Attiecīgās kompetentās iestādes pieņem lēmumu, ievērojot papildu uzraudzības mērķus, kā noteikts šajā direktīvā.”; |
| --- | --- |

c)

panta 4. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Lai piemērotu šādu papildu uzraudzību, vismaz vienai no vienībām jābūt regulētai vienībai, kā minēts 1. pantā, un ir jābūt izpildītiem 2. panta 14. punkta a) apakšpunkta ii) punkta vai 14. punkta b) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 14. punkta a) apakšpunkta iii) punkta vai 14. punkta b) apakšpunkta iii) punkta nosacījumiem. Attiecīgās kompetentās iestādes pieņem lēmumu, ievērojot papildu uzraudzības mērķus, kā noteikts šajā direktīvā.”;

| 5) | direktīvas 6. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:
  “3.   Veicot 2. punkta pirmajā daļā minētos kapitāla pietiekamības prasību aprēķinus, papildu uzraudzības piemērošanas jomā saskaņā ar I pielikumu ietver šādas vienības:






  a) | kredītiestādi, finanšu iestādi vai pakalpojumu palīguzņēmumu; |
| --- | --- | --- |

5)

direktīvas 6. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.   Veicot 2. punkta pirmajā daļā minētos kapitāla pietiekamības prasību aprēķinus, papildu uzraudzības piemērošanas jomā saskaņā ar I pielikumu ietver šādas vienības:

a)

kredītiestādi, finanšu iestādi vai pakalpojumu palīguzņēmumu;

| b) | apdrošināšanas uzņēmumu, pārapdrošināšanas uzņēmumu vai apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrību; |
| --- | --- |

b)

apdrošināšanas uzņēmumu, pārapdrošināšanas uzņēmumu vai apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrību;

| c) | ieguldījumu sabiedrību; |
| --- | --- |

c)

ieguldījumu sabiedrību;

| d) | jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību. |
| --- | --- |

d)

jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību.

4.   Aprēķinot finanšu konglomerāta papildu kapitāla pietiekamības prasības, piemērojot šīs direktīvas I pielikumā minēto 1. metodi (grāmatvedības konsolidācija), grupā esošo vienību pašu kapitālu un maksātspējas normas aprēķina, piemērojot attiecīgos nozaru noteikumus attiecībā uz konsolidācijas veidu un apjomu, kā noteikts jo īpaši Direktīvas 2006/48/EK 133. un 134. pantā un Direktīvas 2009/138/EK 221. pantā.

Piemērojot I pielikumā minēto 2. metodi (atskaitīšana un summēšana), aprēķinos ņem vērā mātesuzņēmuma vai uzņēmuma, kam ir līdzdalība citā grupas vienībā, tieši vai netieši turētā parakstītā kapitāla proporcionālo daļu.”;

| 6) | direktīvas 7. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Līdz Savienības tiesību aktu turpmākai koordinācijai dalībvalstis var noteikt kvantitatīvus ierobežojumus, atļaut savām kompetentajām iestādēm noteikt kvantitatīvus ierobežojumus vai pieņemt citus uzraudzības pasākumus, ar kuriem varētu sasniegt papildu uzraudzības mērķus attiecībā uz riska koncentrāciju finanšu konglomerāta līmenī.”; |
| --- | --- | --- |

6)

direktīvas 7. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Līdz Savienības tiesību aktu turpmākai koordinācijai dalībvalstis var noteikt kvantitatīvus ierobežojumus, atļaut savām kompetentajām iestādēm noteikt kvantitatīvus ierobežojumus vai pieņemt citus uzraudzības pasākumus, ar kuriem varētu sasniegt papildu uzraudzības mērķus attiecībā uz riska koncentrāciju finanšu konglomerāta līmenī.”;

| b) | pievieno šādu punktu:
  “5.   EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību izdod kopīgas pamatnostādnes, kuru mērķis ir uzraudzības prakses konverģence attiecībā uz šā panta 1. līdz 4. punktā paredzētās riska koncentrācijas papildu uzraudzības piemērošanu. Lai novērstu dublēšanos, ar pamatnostādnēm nodrošina, lai šajā pantā paredzētā uzraudzības instrumentu piemērošana tiktu saskaņota ar Direktīvas 2006/48/EK 106. līdz 118. panta un Direktīvas 2009/138/EK 244. panta piemērošanu. Tās izdod īpašas kopīgas pamatnostādnes par šā panta 1. līdz 4. punkta piemērošanu finanšu konglomerātu līdzdalībai, ja valsts uzņēmējdarbības tiesību aktu noteikumi kavē šīs direktīvas 14. panta 2. punkta piemērošanu.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“5.   EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību izdod kopīgas pamatnostādnes, kuru mērķis ir uzraudzības prakses konverģence attiecībā uz šā panta 1. līdz 4. punktā paredzētās riska koncentrācijas papildu uzraudzības piemērošanu. Lai novērstu dublēšanos, ar pamatnostādnēm nodrošina, lai šajā pantā paredzētā uzraudzības instrumentu piemērošana tiktu saskaņota ar Direktīvas 2006/48/EK 106. līdz 118. panta un Direktīvas 2009/138/EK 244. panta piemērošanu. Tās izdod īpašas kopīgas pamatnostādnes par šā panta 1. līdz 4. punkta piemērošanu finanšu konglomerātu līdzdalībai, ja valsts uzņēmējdarbības tiesību aktu noteikumi kavē šīs direktīvas 14. panta 2. punkta piemērošanu.”;

| 7) | direktīvas 8. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Līdz Savienības tiesību aktu turpmākai koordinācijai dalībvalstis var noteikt kvantitatīvus ierobežojumus un kvalitatīvas prasības, atļaut savām kompetentajām iestādēm noteikt kvantitatīvus ierobežojumus vai kvalitatīvas prasības vai veikt citus uzraudzības pasākumus, ar kuriem varētu sasniegt papildu uzraudzības mērķus attiecībā uz regulētu vienību grupas iekšējiem darījumiem finanšu konglomerāta līmenī.”; |
| --- | --- | --- |

7)

direktīvas 8. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Līdz Savienības tiesību aktu turpmākai koordinācijai dalībvalstis var noteikt kvantitatīvus ierobežojumus un kvalitatīvas prasības, atļaut savām kompetentajām iestādēm noteikt kvantitatīvus ierobežojumus vai kvalitatīvas prasības vai veikt citus uzraudzības pasākumus, ar kuriem varētu sasniegt papildu uzraudzības mērķus attiecībā uz regulētu vienību grupas iekšējiem darījumiem finanšu konglomerāta līmenī.”;

| b) | pievieno šādu punktu:
  “5.   EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību izdod kopīgas pamatnostādnes, kuru mērķis ir uzraudzības prakses konverģence attiecībā uz šā panta 1. līdz 4. punktā paredzētās grupas iekšējo darījumu papildu uzraudzības piemērošanu. Lai novērstu dublēšanos, ar pamatnostādnēm nodrošina, lai šajā pantā paredzētā uzraudzības instrumentu piemērošana tiktu saskaņota ar Direktīvas 2009/138/EK 245. panta piemērošanu. Tās izdod īpašas kopīgas pamatnostādnes par šā panta 1. līdz 4. punkta piemērošanu finanšu konglomerātu līdzdalībai, ja valsts uzņēmējdarbības tiesību aktu noteikumi kavē šīs direktīvas 14. panta 2. punkta piemērošanu.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“5.   EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību izdod kopīgas pamatnostādnes, kuru mērķis ir uzraudzības prakses konverģence attiecībā uz šā panta 1. līdz 4. punktā paredzētās grupas iekšējo darījumu papildu uzraudzības piemērošanu. Lai novērstu dublēšanos, ar pamatnostādnēm nodrošina, lai šajā pantā paredzētā uzraudzības instrumentu piemērošana tiktu saskaņota ar Direktīvas 2009/138/EK 245. panta piemērošanu. Tās izdod īpašas kopīgas pamatnostādnes par šā panta 1. līdz 4. punkta piemērošanu finanšu konglomerātu līdzdalībai, ja valsts uzņēmējdarbības tiesību aktu noteikumi kavē šīs direktīvas 14. panta 2. punkta piemērošanu.”;

| 8) | direktīvas 9. pantu groza šādi:






  a) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Dalībvalstis nodrošina, lai visos uzņēmumos, uz ko atbilstīgi 5. pantam attiecas papildu uzraudzība, ir ieviesti piemēroti iekšējās kontroles mehānismi, kas ļautu iegūt datus un informāciju, kura varētu būt vajadzīga papildu uzraudzības nolūkiem.
  Dalībvalstis pieprasa, lai regulētās vienības savai kompetentajai iestādei finanšu konglomerāta līmenī regulāri sniegtu ziņas par to juridisko, vadības un organizatorisko struktūru, tostarp par visām regulētām vienībām, neregulētiem meitasuzņēmumiem un nozīmīgām filiālēm.
  Dalībvalstis pieprasa, lai regulētās vienības katru gadu finanšu konglomerāta līmenī vai nu pilnībā, vai arī sniedzot norādes uz līdzvērtīgu informāciju, publiskotu aprakstu par to juridisko, vadības un organizatorisko struktūru.”; |
| --- | --- | --- |

8)

direktīvas 9. pantu groza šādi:

a)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Dalībvalstis nodrošina, lai visos uzņēmumos, uz ko atbilstīgi 5. pantam attiecas papildu uzraudzība, ir ieviesti piemēroti iekšējās kontroles mehānismi, kas ļautu iegūt datus un informāciju, kura varētu būt vajadzīga papildu uzraudzības nolūkiem.

Dalībvalstis pieprasa, lai regulētās vienības savai kompetentajai iestādei finanšu konglomerāta līmenī regulāri sniegtu ziņas par to juridisko, vadības un organizatorisko struktūru, tostarp par visām regulētām vienībām, neregulētiem meitasuzņēmumiem un nozīmīgām filiālēm.

Dalībvalstis pieprasa, lai regulētās vienības katru gadu finanšu konglomerāta līmenī vai nu pilnībā, vai arī sniedzot norādes uz līdzvērtīgu informāciju, publiskotu aprakstu par to juridisko, vadības un organizatorisko struktūru.”;

| b) | pievieno šādu punktu:
  “6.   Kompetentās iestādes saskaņo šajā pantā paredzēto iekšējās kontroles mehānismu un riska vadības procesu papildu uzraudzības piemērošanu ar uzraudzības pārbaudes procesiem, kā paredzēts Direktīvas 2006/48/EK 124. pantā un Direktīvas 2009/138/EK 248. pantā. Šim nolūkam EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību izdod kopīgas pamatnostādnes, kuru mērķis ir uzraudzības prakses konverģence attiecībā uz šajā pantā paredzētās iekšējās kontroles mehānismu un riska vadības procesu papildu uzraudzības piemērošanu, kā arī par atbilstību uzraudzības pārbaudes procesiem, kā paredzēts Direktīvas 2006/48/EK 124. pantā un Direktīvas 2009/138/EK 248. pantā. Tās izdod īpašas kopīgas pamatnostādnes par šā panta piemērošanu finanšu konglomerātu līdzdalībai, ja valsts tiesību aktu normas uzņēmējdarbības jomā kavē šīs direktīvas 14. panta 2. punkta piemērošanu.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“6.   Kompetentās iestādes saskaņo šajā pantā paredzēto iekšējās kontroles mehānismu un riska vadības procesu papildu uzraudzības piemērošanu ar uzraudzības pārbaudes procesiem, kā paredzēts Direktīvas 2006/48/EK 124. pantā un Direktīvas 2009/138/EK 248. pantā. Šim nolūkam EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību izdod kopīgas pamatnostādnes, kuru mērķis ir uzraudzības prakses konverģence attiecībā uz šajā pantā paredzētās iekšējās kontroles mehānismu un riska vadības procesu papildu uzraudzības piemērošanu, kā arī par atbilstību uzraudzības pārbaudes procesiem, kā paredzēts Direktīvas 2006/48/EK 124. pantā un Direktīvas 2009/138/EK 248. pantā. Tās izdod īpašas kopīgas pamatnostādnes par šā panta piemērošanu finanšu konglomerātu līdzdalībai, ja valsts tiesību aktu normas uzņēmējdarbības jomā kavē šīs direktīvas 14. panta 2. punkta piemērošanu.”;

| 9) | iekļauj šādu pantu:
  “9.b pants
  Stresa testēšana
  1.   Dalībvalstis var pieprasīt, lai koordinators nodrošina pienācīgu un regulāru finanšu konglomerātu stresa testēšanu. Tās pieprasa, lai attiecīgās kompetentās iestādes pilnībā sadarbojas ar koordinatoru.
  2.   Savienības mēroga stresa testu vajadzībām EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību un sadarbībā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (34), var saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1093/2010, Regulu (ES) Nr. 1094/2010 un Regulu (ES) Nr. 1095/2010 izstrādāt papildu parametrus, kuros būtu ietverti īpašie ar finanšu konglomerātiem saistītie riski. Koordinators stresa testu rezultātus paziņo Apvienotajai komitejai. |
| --- | --- |

9)

iekļauj šādu pantu:

“9.b pants

Stresa testēšana

1.   Dalībvalstis var pieprasīt, lai koordinators nodrošina pienācīgu un regulāru finanšu konglomerātu stresa testēšanu. Tās pieprasa, lai attiecīgās kompetentās iestādes pilnībā sadarbojas ar koordinatoru.

2.   Savienības mēroga stresa testu vajadzībām EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību un sadarbībā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (34), var saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1093/2010, Regulu (ES) Nr. 1094/2010 un Regulu (ES) Nr. 1095/2010 izstrādāt papildu parametrus, kuros būtu ietverti īpašie ar finanšu konglomerātiem saistītie riski. Koordinators stresa testu rezultātus paziņo Apvienotajai komitejai.

| 10) | direktīvas 10. panta 2. punkta b) apakšpunktu groza šādi:






  a) | apakšpunkta ii) punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:






  “ii) | ja vismaz divām regulētām vienībām ar juridisko adresi Savienībā mātesuzņēmums ir viena un tā pati jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība un ja viena no minētajām vienībām ir saņēmusi licenci tajā dalībvalstī, kurā ir jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības galvenais birojs, koordinatora pienākumus veic tā kompetentā iestāde, kas regulētajai vienībai minētajā dalībvalstī ir izdevusi licenci.”; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

direktīvas 10. panta 2. punkta b) apakšpunktu groza šādi:

a)

apakšpunkta ii) punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“ii)

ja vismaz divām regulētām vienībām ar juridisko adresi Savienībā mātesuzņēmums ir viena un tā pati jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība un ja viena no minētajām vienībām ir saņēmusi licenci tajā dalībvalstī, kurā ir jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības galvenais birojs, koordinatora pienākumus veic tā kompetentā iestāde, kas regulētajai vienībai minētajā dalībvalstī ir izdevusi licenci.”;

| b) | apakšpunkta iii) punktu aizstāj ar šādu:






  “iii) | ja vismaz divām regulētām vienībām ar juridisko adresi Savienībā mātesuzņēmums ir viena un tā pati jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība un neviena no minētajām vienībām nav saņēmusi licenci tajā dalībvalstī, kurā ir jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības galvenais birojs, koordinatora pienākumus veic tā kompetentā iestāde, kas ir izdevusi licenci regulētajai vienībai ar vislielāko kopējo konsolidēto bilanci visnozīmīgākajā finanšu nozarē;”; |
| --- | --- | --- |

b)

apakšpunkta iii) punktu aizstāj ar šādu:

“iii)

ja vismaz divām regulētām vienībām ar juridisko adresi Savienībā mātesuzņēmums ir viena un tā pati jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība un neviena no minētajām vienībām nav saņēmusi licenci tajā dalībvalstī, kurā ir jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības galvenais birojs, koordinatora pienākumus veic tā kompetentā iestāde, kas ir izdevusi licenci regulētajai vienībai ar vislielāko kopējo konsolidēto bilanci visnozīmīgākajā finanšu nozarē;”;

| 11) | direktīvas 11. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Neskarot iespēju deleģēt konkrētas uzraudzības pilnvaras un pienākumus, kā paredzēts Savienības tiesību aktos, konkrētu uzdevumu uzticēšana koordinatoram attiecībā uz finanšu konglomerātam piederīgu regulētu vienību papildu uzraudzību neskar kompetento iestāžu uzdevumus un pienākumus, kā tie paredzēti nozaru noteikumos.”; |
| --- | --- | --- |

11)

direktīvas 11. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Neskarot iespēju deleģēt konkrētas uzraudzības pilnvaras un pienākumus, kā paredzēts Savienības tiesību aktos, konkrētu uzdevumu uzticēšana koordinatoram attiecībā uz finanšu konglomerātam piederīgu regulētu vienību papildu uzraudzību neskar kompetento iestāžu uzdevumus un pienākumus, kā tie paredzēti nozaru noteikumos.”;

| b) | pievieno šādu punktu:
  “4.   Nepieciešamo sadarbību atbilstīgi šai iedaļai un šā panta 1., 2. un 3. punktā un 12. pantā minēto uzdevumu izpildi, un, ievērojot konfidencialitātes prasības un Savienības tiesību aktus, atbilstīgu koordināciju un sadarbību ar attiecīgajām trešo valstu uzraudzības iestādēm attiecīgā gadījumā īsteno ar to kolēģiju starpniecību, kuras izveidotas atbilstīgi Direktīvas 2006/48/EK 131.a pantam vai Direktīvas 2009/138/EK 248. panta 2. punktam.
  Koordinācijas pasākumus, kas minēti 1. punkta otrajā daļā, atspoguļo atsevišķos rakstiskos koordinācijas pasākumos, kuri ir ieviesti atbilstīgi Direktīvas 2006/48/EK 131. pantam vai Direktīvas 2009/138/EK 248. pantam. Koordinators, kas ir tās kolēģijas priekšsēdētājs, kura izveidota atbilstīgi Direktīvas 2006/48/EK 131.a pantam vai Direktīvas 2009/138/EK 248. panta 2. punktam, izlemj, kuras citas kompetentās iestādes piedalās sanāksmē vai citā minētās kolēģijas darbībā.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“4.   Nepieciešamo sadarbību atbilstīgi šai iedaļai un šā panta 1., 2. un 3. punktā un 12. pantā minēto uzdevumu izpildi, un, ievērojot konfidencialitātes prasības un Savienības tiesību aktus, atbilstīgu koordināciju un sadarbību ar attiecīgajām trešo valstu uzraudzības iestādēm attiecīgā gadījumā īsteno ar to kolēģiju starpniecību, kuras izveidotas atbilstīgi Direktīvas 2006/48/EK 131.a pantam vai Direktīvas 2009/138/EK 248. panta 2. punktam.

Koordinācijas pasākumus, kas minēti 1. punkta otrajā daļā, atspoguļo atsevišķos rakstiskos koordinācijas pasākumos, kuri ir ieviesti atbilstīgi Direktīvas 2006/48/EK 131. pantam vai Direktīvas 2009/138/EK 248. pantam. Koordinators, kas ir tās kolēģijas priekšsēdētājs, kura izveidota atbilstīgi Direktīvas 2006/48/EK 131.a pantam vai Direktīvas 2009/138/EK 248. panta 2. punktam, izlemj, kuras citas kompetentās iestādes piedalās sanāksmē vai citā minētās kolēģijas darbībā.”;

| 12) | direktīvas 12. panta 1. punkta otrās daļas a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | grupas juridiskās, vadības un organizatoriskās struktūras noteikšana, tostarp nosakot visas finanšu konglomerātam piederošas regulētās vienības, neregulētos meitasuzņēmumus un nozīmīgas filiāles, personas, kurām ir būtiska līdzdalība galējā mātesuzņēmuma līmenī, kā arī nosakot grupā esošo regulēto vienību kompetentās iestādes;”; |
| --- | --- | --- |

12)

direktīvas 12. panta 1. punkta otrās daļas a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

grupas juridiskās, vadības un organizatoriskās struktūras noteikšana, tostarp nosakot visas finanšu konglomerātam piederošas regulētās vienības, neregulētos meitasuzņēmumus un nozīmīgas filiāles, personas, kurām ir būtiska līdzdalība galējā mātesuzņēmuma līmenī, kā arī nosakot grupā esošo regulēto vienību kompetentās iestādes;”;

| 13) | direktīvas 12.a pantam pievieno šādu punktu:
  “3.   Koordinatori Apvienotajai komitejai sniedz 9. panta 4. punktā un 12. panta 1. punkta otrās daļas a) apakšpunktā paredzēto informāciju. Apvienotā komiteja kompetentajām iestādēm dara pieejamu informāciju par finanšu konglomerātu juridisko, vadības un organizatorisko struktūru.”; |
| --- | --- |

13)

direktīvas 12.a pantam pievieno šādu punktu:

“3.   Koordinatori Apvienotajai komitejai sniedz 9. panta 4. punktā un 12. panta 1. punkta otrās daļas a) apakšpunktā paredzēto informāciju. Apvienotā komiteja kompetentajām iestādēm dara pieejamu informāciju par finanšu konglomerātu juridisko, vadības un organizatorisko struktūru.”;

| 14) | direktīvā iekļauj šādu pantu:
  “12.b pants
  Kopīgas pamatnostādnes
  1.   EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību izstrādā kopīgas pamatnostādnes par to, kā kompetentajai iestādei jāveic finanšu konglomerātu uz risku balstīti novērtējumi. Ar minētajām pamatnostādnēm jo īpaši nodrošina, lai uz risku balstīti novērtējumi ietvertu pienācīgus instrumentus nolūkā novērtēt grupas riskus, kādiem ir pakļauti finanšu konglomerāti.
  2.   EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību sagatavo kopīgas pamatnostādnes, kuru mērķis ir izstrādāt uzraudzības praksi, kas ļautu veikt jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību papildu uzraudzību, lai pienācīgi papildinātu grupu uzraudzību, kas noteikta Direktīvās 98/78/EK un 2009/138/EK, vai attiecīgā gadījumā konsolidēto uzraudzību, kas noteikta Direktīvā 2006/48/EK. Minētās pamatnostādnes ļauj visus attiecīgos riskus iekļaut uzraudzībā, novēršot iespējamo pārklāšanos uzraudzības jomā.”; |
| --- | --- |

14)

direktīvā iekļauj šādu pantu:

“12.b pants

Kopīgas pamatnostādnes

1.   EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību izstrādā kopīgas pamatnostādnes par to, kā kompetentajai iestādei jāveic finanšu konglomerātu uz risku balstīti novērtējumi. Ar minētajām pamatnostādnēm jo īpaši nodrošina, lai uz risku balstīti novērtējumi ietvertu pienācīgus instrumentus nolūkā novērtēt grupas riskus, kādiem ir pakļauti finanšu konglomerāti.

2.   EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību sagatavo kopīgas pamatnostādnes, kuru mērķis ir izstrādāt uzraudzības praksi, kas ļautu veikt jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību papildu uzraudzību, lai pienācīgi papildinātu grupu uzraudzību, kas noteikta Direktīvās 98/78/EK un 2009/138/EK, vai attiecīgā gadījumā konsolidēto uzraudzību, kas noteikta Direktīvā 2006/48/EK. Minētās pamatnostādnes ļauj visus attiecīgos riskus iekļaut uzraudzībā, novēršot iespējamo pārklāšanos uzraudzības jomā.”;

| 15) | direktīvas 18. pantu groza šādi:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “Mātesuzņēmumi trešā valstī”; |
| --- | --- | --- |

15)

direktīvas 18. pantu groza šādi:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Mātesuzņēmumi trešā valstī”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Kompetentās iestādes var piemērot citas metodes, kas nodrošina finanšu konglomerātā esošu regulētu vienību atbilstīgu papildu uzraudzību. Koordinators pēc apspriešanās ar pārējām attiecīgajām kompetentajām iestādēm šīs metodes apstiprina. Kompetentās iestādes var jo īpaši noteikt, ka jāizveido jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība ar galveno biroju Savienībā, un piemērot šo direktīvu regulētajām vienībām finanšu konglomerātā, ko vada minētā kontrolakciju sabiedrība. Kompetentās iestādes nodrošina, lai ar minētajām metodēm tiktu sasniegts šajā direktīvā noteiktais papildu uzraudzības mērķis, un par to paziņo pārējām iesaistītajām kompetentajām iestādēm un Komisijai.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Kompetentās iestādes var piemērot citas metodes, kas nodrošina finanšu konglomerātā esošu regulētu vienību atbilstīgu papildu uzraudzību. Koordinators pēc apspriešanās ar pārējām attiecīgajām kompetentajām iestādēm šīs metodes apstiprina. Kompetentās iestādes var jo īpaši noteikt, ka jāizveido jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība ar galveno biroju Savienībā, un piemērot šo direktīvu regulētajām vienībām finanšu konglomerātā, ko vada minētā kontrolakciju sabiedrība. Kompetentās iestādes nodrošina, lai ar minētajām metodēm tiktu sasniegts šajā direktīvā noteiktais papildu uzraudzības mērķis, un par to paziņo pārējām iesaistītajām kompetentajām iestādēm un Komisijai.”;

| 16) | direktīvas 19. pantu aizstāj ar šādu:
  “19. pants
  Sadarbība ar trešo valstu kompetentajām iestādēm
  Direktīvas 2006/48/EK 39. panta 1. un 2. punktu, Direktīvas 98/78/EK 10.a pantu un Direktīvas 2009/138/EK 264. pantu piemēro mutatis mutandis, risinot sarunas par nolīgumiem ar vienu vai vairākām trešām valstīm attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo regulēto vienību papildu uzraudzības veikšanas līdzekļiem.”; |
| --- | --- |

16)

direktīvas 19. pantu aizstāj ar šādu:

“19. pants

Sadarbība ar trešo valstu kompetentajām iestādēm

Direktīvas 2006/48/EK 39. panta 1. un 2. punktu, Direktīvas 98/78/EK 10.a pantu un Direktīvas 2009/138/EK 264. pantu piemēro mutatis mutandis, risinot sarunas par nolīgumiem ar vienu vai vairākām trešām valstīm attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo regulēto vienību papildu uzraudzības veikšanas līdzekļiem.”;

| 17) | direktīvas III nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

17)

direktīvas III nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

| 18) | direktīvas 20. pantu aizstāj ar šādu:
  “20. pants
  Komisijai piešķirtās pilnvaras
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 21.c pantu attiecībā uz šīs direktīvas tehniskajiem pielāgojumiem šādās jomās:






  a) | precīzāki 2. pantā noteikto definīciju formulējumi, lai šīs direktīvas piemērošanā ievērotu pārmaiņas finanšu tirgos; |
| --- | --- | --- |

18)

direktīvas 20. pantu aizstāj ar šādu:

“20. pants

Komisijai piešķirtās pilnvaras

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 21.c pantu attiecībā uz šīs direktīvas tehniskajiem pielāgojumiem šādās jomās:

a)

precīzāki 2. pantā noteikto definīciju formulējumi, lai šīs direktīvas piemērošanā ievērotu pārmaiņas finanšu tirgos;

| b) | terminoloģijas un šīs direktīvas definīciju formulējumu pielāgošana vēlākiem Savienības aktiem par regulētām vienībām un ar tām saistītiem jautājumiem; |
| --- | --- |

b)

terminoloģijas un šīs direktīvas definīciju formulējumu pielāgošana vēlākiem Savienības aktiem par regulētām vienībām un ar tām saistītiem jautājumiem;

| c) | precīzāka I pielikumā izklāstīto aprēķina metožu definīcija, lai ņemtu vērā pārmaiņas finanšu tirgos un uzraudzības metodes. |
| --- | --- |

c)

precīzāka I pielikumā izklāstīto aprēķina metožu definīcija, lai ņemtu vērā pārmaiņas finanšu tirgos un uzraudzības metodes.

Minētajos pasākumos neiekļauj deleģēto un Komisijai piešķirto pilnvaru priekšmetu attiecībā uz 21.a pantā uzskaitītajiem punktiem.”;

| 19) | direktīvas 21. panta 2., 3 un 5. punktu svītro; |
| --- | --- |

19)

direktīvas 21. panta 2., 3 un 5. punktu svītro;

| 20) | direktīvas 21.a pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta pirmajai daļai pievieno šādu apakšpunktu:






  “d) | direktīvas 6. panta 2. punktu, lai nodrošinātu vienotu formātu (ar norādījumiem) un noteiktu regularitāti, kā arī attiecīgā gadījumā vienus un tos pašus ziņošanas datumus.”; |
| --- | --- | --- | --- |

20)

direktīvas 21.a pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta pirmajai daļai pievieno šādu apakšpunktu:

“d)

direktīvas 6. panta 2. punktu, lai nodrošinātu vienotu formātu (ar norādījumiem) un noteiktu regularitāti, kā arī attiecīgā gadījumā vienus un tos pašus ziņošanas datumus.”;

| b) | iekļauj šādu punktu:
  “1.a   Lai nodrošinātu 2., 7. un 8. panta un II pielikuma konsekventu piemērošanu, EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precīzāk formulētu 2. pantā noteiktās definīcijas un koordinētu noteikumus, kas pieņemti atbilstīgi 7. un 8. pantam un II pielikumam.
  Apvienotā komiteja līdz 2015. gada 1. janvārim minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai.
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus attiecīgi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.”; |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“1.a   Lai nodrošinātu 2., 7. un 8. panta un II pielikuma konsekventu piemērošanu, EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precīzāk formulētu 2. pantā noteiktās definīcijas un koordinētu noteikumus, kas pieņemti atbilstīgi 7. un 8. pantam un II pielikumam.

Apvienotā komiteja līdz 2015. gada 1. janvārim minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus attiecīgi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.”;

| c) | pievieno šādu punktu:
  “3.   Dalībvalstis divu gadu laikā no jebkādu īstenošanas tehnisko standartu pieņemšanas saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu pieprasa, lai par šajā pantā minētajiem aprēķiniem ziņotu vienotā formātā, un nosaka to ziņošanas regularitāti un datumus.”; |
| --- | --- |

c)

pievieno šādu punktu:

“3.   Dalībvalstis divu gadu laikā no jebkādu īstenošanas tehnisko standartu pieņemšanas saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu pieprasa, lai par šajā pantā minētajiem aprēķiniem ziņotu vienotā formātā, un nosaka to ziņošanas regularitāti un datumus.”;

| 21) | direktīvas III nodaļā iekļauj šādus pantus:
  “21.b pants
  Kopīgas pamatnostādnes
  EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību izdod 3. panta 8. punktā, 7. panta 5. punktā, 8. panta 5. punktā, 9. panta 6. punktā, 11. panta 1. punkta trešajā daļā, 12.b pantā un 21. panta 4. punktā minētās kopīgas pamatnostādnes attiecīgi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 56. pantā noteikto procedūru.
  21.c pants
  Deleģēšanas īstenošana
  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
  2.   Pilnvaras pieņemt šīs direktīvas 20. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz četru gadu laikposmu no 2011. gada 9. decembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais sešus mēnešus pirms četru gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.
  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 20. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
  4.   Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
  5.   Saskaņā ar 20. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja trīs mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu lēmumu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trīs mēnešiem.”; |
| --- | --- |

21)

direktīvas III nodaļā iekļauj šādus pantus:

“21.b pants

Kopīgas pamatnostādnes

EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību izdod 3. panta 8. punktā, 7. panta 5. punktā, 8. panta 5. punktā, 9. panta 6. punktā, 11. panta 1. punkta trešajā daļā, 12.b pantā un 21. panta 4. punktā minētās kopīgas pamatnostādnes attiecīgi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 56. pantā noteikto procedūru.

21.c pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt šīs direktīvas 20. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz četru gadu laikposmu no 2011. gada 9. decembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais sešus mēnešus pirms četru gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 20. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 20. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja trīs mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu lēmumu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trīs mēnešiem.”;

| 22) | direktīvas 30. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Līdz turpmākai nozaru noteikumu koordinācijai dalībvalstis nodrošina aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumu iekļaušanu:






  a) | kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību konsolidētās uzraudzības piemērošanas jomā vai apdrošināšanas grupā esošu apdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzības piemērošanas jomā; |
| --- | --- | --- |

22)

direktīvas 30. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Līdz turpmākai nozaru noteikumu koordinācijai dalībvalstis nodrošina aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumu iekļaušanu:

a)

kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību konsolidētās uzraudzības piemērošanas jomā vai apdrošināšanas grupā esošu apdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzības piemērošanas jomā;

| b) | papildu uzraudzības piemērošanas jomā šīs direktīvas nozīmē, ja grupa ir finanšu konglomerāts; un |
| --- | --- |

b)

papildu uzraudzības piemērošanas jomā šīs direktīvas nozīmē, ja grupa ir finanšu konglomerāts; un

| c) | noteikšanas procesā saskaņā ar 3. panta 2. punktu.”; |
| --- | --- |

c)

noteikšanas procesā saskaņā ar 3. panta 2. punktu.”;

| 23) | direktīvā iekļauj šādu pantu:
  “30.a pants
  Alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki
  1.   Līdz turpmākai nozaru noteikumu koordinācijai dalībvalstis nodrošina alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku iekļaušanu:






  a) | kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību konsolidētās uzraudzības piemērošanas jomā vai apdrošināšanas grupā esošu apdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzības piemērošanas jomā; |
| --- | --- | --- |

23)

direktīvā iekļauj šādu pantu:

“30.a pants

Alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki

1.   Līdz turpmākai nozaru noteikumu koordinācijai dalībvalstis nodrošina alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku iekļaušanu:

a)

kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību konsolidētās uzraudzības piemērošanas jomā vai apdrošināšanas grupā esošu apdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzības piemērošanas jomā;

| b) | papildu uzraudzības piemērošanas jomā šīs direktīvas nozīmē, ja grupa ir finanšu konglomerāts; un |
| --- | --- |

b)

papildu uzraudzības piemērošanas jomā šīs direktīvas nozīmē, ja grupa ir finanšu konglomerāts; un

| c) | noteikšanas procesā saskaņā ar 3. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

c)

noteikšanas procesā saskaņā ar 3. panta 2. punktu.

2.   Piemērojot 1. punktu, dalībvalstis paredz vai pilnvaro savas kompetentās iestādes izlemt, atbilstīgi kādiem nozaru noteikumiem (banku nozare, apdrošināšanas nozare vai ieguldījumu pakalpojumu nozare) alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem piemēro konsolidēto vai papildu uzraudzību, kas minēta 1. punkta a) apakšpunktā. Šī punkta vajadzībām attiecīgos nozaru noteikumus par finanšu iestāžu iekļaušanas veidu un apjomu alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem piemēro mutatis mutandis. Attiecībā 1. punkta b) apakšpunktā minēto papildu uzraudzību alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku uzskata par tās nozares daļu, kurā tas ir ietverts atbilstīgi 1. punkta a) apakšpunktam.

Ja alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieks ir finanšu konglomerāta daļa, atsauces uz regulētām vienībām un uz kompetentajām iestādēm un attiecīgajām kompetentajām iestādēm šīs direktīvas nolūkos uzskata par tādām, kas ietver attiecīgi alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekus un kompetentās iestādes, kuras ir atbildīgas par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku uzraudzību. Šos noteikumus grupām, kas minētas 1. punkta a) apakšpunktā piemēro mutatis mutandis.”;

| 24) | direktīvas I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas II pielikumu. |
| --- | --- |

24)

direktīvas I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas II pielikumu.

3. pants

Grozījumi Direktīvā 2006/48/EK

Direktīvu 2006/48/EK groza šādi:

| 1) | direktīvas 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Direktīvas 39. pants un 124. līdz 143. pants attiecas uz finanšu kontrolakciju sabiedrībām, jauktām finanšu kontrolakciju sabiedrībām un jauktas darbības kontrolakciju sabiedrībām, kuru galvenais birojs ir Savienībā.”; |
| --- | --- |

1)

direktīvas 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Direktīvas 39. pants un 124. līdz 143. pants attiecas uz finanšu kontrolakciju sabiedrībām, jauktām finanšu kontrolakciju sabiedrībām un jauktas darbības kontrolakciju sabiedrībām, kuru galvenais birojs ir Savienībā.”;

| 2) | direktīvas 4. pantu groza šādi:






  a) | panta 14. līdz 17. punktu aizstāj ar šādiem:






  “14) | “mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde dalībvalstī” ir kredītiestāde, kuras meitasuzņēmums ir kredītiestāde vai finanšu iestāde vai kurai ir līdzdalība šādā iestādē, un kura pati nav tādas citas kredītiestādes meitasuzņēmums, kam atļauja piešķirta tajā pašā dalībvalstī, vai tādas finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības meitasuzņēmums, kura veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

direktīvas 4. pantu groza šādi:

a)

panta 14. līdz 17. punktu aizstāj ar šādiem:

“14)

“mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde dalībvalstī” ir kredītiestāde, kuras meitasuzņēmums ir kredītiestāde vai finanšu iestāde vai kurai ir līdzdalība šādā iestādē, un kura pati nav tādas citas kredītiestādes meitasuzņēmums, kam atļauja piešķirta tajā pašā dalībvalstī, vai tādas finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības meitasuzņēmums, kura veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī;

| 15) | “mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī” ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, kas pati nav tādas kredītiestādes meitasuzņēmums, kam atļauja piešķirta tajā pašā dalībvalstī, vai tādas finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības meitasuzņēmums, kura veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī; |
| --- | --- |

15)

“mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī” ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, kas pati nav tādas kredītiestādes meitasuzņēmums, kam atļauja piešķirta tajā pašā dalībvalstī, vai tādas finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības meitasuzņēmums, kura veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī;

| 15a) | “mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī” ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, kas pati nav tādas kredītiestādes meitasuzņēmums, kam atļauja piešķirta tajā pašā dalībvalstī, vai tādas finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības meitasuzņēmums, kura veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī; |
| --- | --- |

15a)

“mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī” ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, kas pati nav tādas kredītiestādes meitasuzņēmums, kam atļauja piešķirta tajā pašā dalībvalstī, vai tādas finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības meitasuzņēmums, kura veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī;

| 16) | “ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde” ir mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde dalībvalstī un kas nav citas tādas kredītiestādes meitasuzņēmums, kam atļauja piešķirta kādā dalībvalstī, vai tādas finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības meitasuzņēmums, kura veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī; |
| --- | --- |

16)

“ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde” ir mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde dalībvalstī un kas nav citas tādas kredītiestādes meitasuzņēmums, kam atļauja piešķirta kādā dalībvalstī, vai tādas finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības meitasuzņēmums, kura veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī;

| 17) | “ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība” ir mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī un kas nav tādas kredītiestādes meitasuzņēmums, kam atļauja piešķirta kādā dalībvalstī, vai tādas finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības meitasuzņēmums, kura veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī; |
| --- | --- |

17)

“ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība” ir mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī un kas nav tādas kredītiestādes meitasuzņēmums, kam atļauja piešķirta kādā dalībvalstī, vai tādas finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības meitasuzņēmums, kura veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī;

| 17a) | “ES mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība” ir mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī un kas nav tādas kredītiestādes meitasuzņēmums, kam atļauja piešķirta kādā dalībvalstī, vai tādas finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības meitasuzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī;”; |
| --- | --- |

17a)

“ES mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība” ir mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī un kas nav tādas kredītiestādes meitasuzņēmums, kam atļauja piešķirta kādā dalībvalstī, vai tādas finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības meitasuzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī;”;

| b) | iekļauj šādu punktu:






  “19a) | “jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība” ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 15. punkta nozīmē;”; |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“19a)

“jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība” ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 15. punkta nozīmē;”;

| c) | panta 48. punktu aizstāj ar šādu:






  “48) | “konsolidētās uzraudzības iestāde” ir kompetentā iestāde, kas atbildīga par konsolidētas uzraudzības īstenošanu attiecībā uz ES mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes, un kredītiestādēm, kuras kontrolē ES mātesuzņēmumi, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrības, vai ES mātesuzņēmumi, kas ir jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības;”; |
| --- | --- | --- |

c)

panta 48. punktu aizstāj ar šādu:

“48)

“konsolidētās uzraudzības iestāde” ir kompetentā iestāde, kas atbildīga par konsolidētas uzraudzības īstenošanu attiecībā uz ES mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes, un kredītiestādēm, kuras kontrolē ES mātesuzņēmumi, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrības, vai ES mātesuzņēmumi, kas ir jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības;”;

| 3) | direktīvas 14. pantu aizstāj ar šādu:
  “14. pants
  Par visām atļaujām paziņo EBI. Visu to kredītiestāžu nosaukumus, kurām ir piešķirta atļauja, iekļauj sarakstā, ko EBI publicē un pastāvīgi atjaunina savā tīmekļa vietnē. Kompetentā iestāde, kas atbildīga par konsolidētās uzraudzības īstenošanu, sniedz attiecīgajām kompetentajām iestādēm un EBI visu informāciju par banku grupu saskaņā ar 12. panta 3. punktu, 22. panta 1. punktu un 73. panta 3. punktu, jo īpaši par grupas juridisko, vadības un organizatorisko struktūru.”; |
| --- | --- |

3)

direktīvas 14. pantu aizstāj ar šādu:

“14. pants

Par visām atļaujām paziņo EBI. Visu to kredītiestāžu nosaukumus, kurām ir piešķirta atļauja, iekļauj sarakstā, ko EBI publicē un pastāvīgi atjaunina savā tīmekļa vietnē. Kompetentā iestāde, kas atbildīga par konsolidētās uzraudzības īstenošanu, sniedz attiecīgajām kompetentajām iestādēm un EBI visu informāciju par banku grupu saskaņā ar 12. panta 3. punktu, 22. panta 1. punktu un 73. panta 3. punktu, jo īpaši par grupas juridisko, vadības un organizatorisko struktūru.”;

| 4) | direktīvas 39. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | kredītiestādēm, kuras veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, kuru mātesuzņēmumu galvenais birojs ir Savienībā, neatkarīgi no tā, vai šie mātesuzņēmumi ir kredītiestādes vai finanšu kontrolakciju sabiedrības, vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības.”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

direktīvas 39. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

kredītiestādēm, kuras veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, kuru mātesuzņēmumu galvenais birojs ir Savienībā, neatkarīgi no tā, vai šie mātesuzņēmumi ir kredītiestādes vai finanšu kontrolakciju sabiedrības, vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības.”;

| b) | panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | dalībvalstu kompetentās iestādes var iegūt informāciju, kas nepieciešama tādu Savienībā esošu kredītiestāžu, finanšu kontrolakciju sabiedrību vai jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību konsolidētai uzraudzībai, pamatojoties uz to konsolidēto finanšu stāvokli, kuru meitasuzņēmumi ir kredītiestādes vai finanšu iestādes, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, vai kurām ir līdzdalība šādās iestādēs;”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

dalībvalstu kompetentās iestādes var iegūt informāciju, kas nepieciešama tādu Savienībā esošu kredītiestāžu, finanšu kontrolakciju sabiedrību vai jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību konsolidētai uzraudzībai, pamatojoties uz to konsolidēto finanšu stāvokli, kuru meitasuzņēmumi ir kredītiestādes vai finanšu iestādes, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, vai kurām ir līdzdalība šādās iestādēs;”;

| 5) | direktīvas 69. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Dalībvalstis var īstenot šā panta 1. punktā minēto iespēju, ja mātesuzņēmums ir finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, kas veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī, kur kredītiestāde, ja uz to attiecas tāda pati uzraudzība kā uz kredītiestādēm un jo īpaši 71. panta 1. punktā noteiktie standarti.”; |
| --- | --- |

5)

direktīvas 69. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Dalībvalstis var īstenot šā panta 1. punktā minēto iespēju, ja mātesuzņēmums ir finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, kas veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī, kur kredītiestāde, ja uz to attiecas tāda pati uzraudzība kā uz kredītiestādēm un jo īpaši 71. panta 1. punktā noteiktie standarti.”;

| 6) | direktīvas 71. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Neskarot 68., 69. un 70. pantu, kredītiestādes, kuras kontrolē mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, vai mātesuzņēmums, kas ir jaukta kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, pilda – tādā apjomā un veidā, kā noteikts 133. pantā, – pienākumus, kas noteikti 75., 120. un 123. pantā un 5. iedaļā, pamatojoties uz minētās finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības konsolidēto finanšu stāvokli.
  Ja mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, vai mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, kontrolē vairāk nekā vienu kredītiestādi, šā punkta pirmo daļu piemēro tikai kredītiestādei, uz kuru saskaņā ar 125. un 126. pantu attiecas konsolidēta uzraudzība.”; |
| --- | --- |

6)

direktīvas 71. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Neskarot 68., 69. un 70. pantu, kredītiestādes, kuras kontrolē mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, vai mātesuzņēmums, kas ir jaukta kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, pilda – tādā apjomā un veidā, kā noteikts 133. pantā, – pienākumus, kas noteikti 75., 120. un 123. pantā un 5. iedaļā, pamatojoties uz minētās finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības konsolidēto finanšu stāvokli.

Ja mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, vai mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, kontrolē vairāk nekā vienu kredītiestādi, šā punkta pirmo daļu piemēro tikai kredītiestādei, uz kuru saskaņā ar 125. un 126. pantu attiecas konsolidēta uzraudzība.”;

| 7) | direktīvas 72. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Kredītiestādes, kuras kontrolē ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, pilda 5. nodaļā noteiktos pienākumus, pamatojoties uz minētās finanšu kontrolakciju sabiedrības vai minētās jauktās finanšu kontrolakciju sabiedrības konsolidēto finanšu stāvokli.
  ES mātesuzņēmumu, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrības, vai ES mātesuzņēmumu, kas ir jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības, būtiski meitasuzņēmumi sniedz XII pielikuma 1. daļas 5. punktā norādīto informāciju, pamatojoties uz individuālo un subkonsolidēto stāvokli.”; |
| --- | --- |

7)

direktīvas 72. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Kredītiestādes, kuras kontrolē ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, pilda 5. nodaļā noteiktos pienākumus, pamatojoties uz minētās finanšu kontrolakciju sabiedrības vai minētās jauktās finanšu kontrolakciju sabiedrības konsolidēto finanšu stāvokli.

ES mātesuzņēmumu, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrības, vai ES mātesuzņēmumu, kas ir jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības, būtiski meitasuzņēmumi sniedz XII pielikuma 1. daļas 5. punktā norādīto informāciju, pamatojoties uz individuālo un subkonsolidēto stāvokli.”;

| 8) | iekļauj šādu pantu:
  “72.a pants
  1.   Ja uz jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību attiecas līdzvērtīgi noteikumi gan šajā direktīvā, gan Direktīvā 2002/87/EK, jo īpaši saistībā ar uz risku balstītu uzraudzību, konsolidētās uzraudzības iestāde pēc apspriešanās ar pārējām kompetentajām iestādēm, kas ir atbildīgas par meitasuzņēmumu uzraudzību, minētajai jauktajai finanšu kontrolakciju sabiedrībai var piemērot tikai attiecīgo Direktīvas 2002/87/EK noteikumu.
  2.   Ja uz jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību attiecas līdzvērtīgi noteikumi gan šajā direktīvā, gan Direktīvā 2009/138/EK, jo īpaši saistībā ar uz risku balstītu uzraudzību, konsolidētās uzraudzības iestāde, vienojoties ar grupas uzraudzības iestādi apdrošināšanas nozarē, minētajai jauktajai finanšu kontrolakciju sabiedrībai var piemērot tikai to direktīvas noteikumu, kura attiecas uz visnozīmīgāko finanšu nozari, kā tā noteikta Direktīvas 2002/87/EK 3. panta 2. punktā.
  3.   Konsolidētās uzraudzības iestāde informē EBI un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (35) izveidoto Eiropas uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi) (EAAPI) par lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu. EBI, EAAPI un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (36) izveidotā Eiropas uzraudzības iestāde (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde) (EVTI) ar Eiropas Uzraudzības Iestāžu Apvienotās komitejas (Apvienotā komiteja) starpniecību izstrādā pamatnostādnes, kuru mērķis ir uzraudzības prakses konverģence, un izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko tās trijos gados pēc pamatnostādņu pieņemšanas iesniedz Komisijai.
  Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus attiecīgi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu. |
| --- | --- |

8)

iekļauj šādu pantu:

“72.a pants

1.   Ja uz jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību attiecas līdzvērtīgi noteikumi gan šajā direktīvā, gan Direktīvā 2002/87/EK, jo īpaši saistībā ar uz risku balstītu uzraudzību, konsolidētās uzraudzības iestāde pēc apspriešanās ar pārējām kompetentajām iestādēm, kas ir atbildīgas par meitasuzņēmumu uzraudzību, minētajai jauktajai finanšu kontrolakciju sabiedrībai var piemērot tikai attiecīgo Direktīvas 2002/87/EK noteikumu.

2.   Ja uz jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību attiecas līdzvērtīgi noteikumi gan šajā direktīvā, gan Direktīvā 2009/138/EK, jo īpaši saistībā ar uz risku balstītu uzraudzību, konsolidētās uzraudzības iestāde, vienojoties ar grupas uzraudzības iestādi apdrošināšanas nozarē, minētajai jauktajai finanšu kontrolakciju sabiedrībai var piemērot tikai to direktīvas noteikumu, kura attiecas uz visnozīmīgāko finanšu nozari, kā tā noteikta Direktīvas 2002/87/EK 3. panta 2. punktā.

3.   Konsolidētās uzraudzības iestāde informē EBI un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (35) izveidoto Eiropas uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi) (EAAPI) par lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu. EBI, EAAPI un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (36) izveidotā Eiropas uzraudzības iestāde (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde) (EVTI) ar Eiropas Uzraudzības Iestāžu Apvienotās komitejas (Apvienotā komiteja) starpniecību izstrādā pamatnostādnes, kuru mērķis ir uzraudzības prakses konverģence, un izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko tās trijos gados pēc pamatnostādņu pieņemšanas iesniedz Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus attiecīgi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

| 9) | direktīvas 73. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Kompetentās iestādes pieprasa, lai kredītiestādes, kas ir meitasuzņēmumi, šīs direktīvas 75., 120. un 123. pantā un 5. iedaļā paredzētās prasības piemēro, pamatojoties uz subkonsolidēto stāvokli, ja minētajām kredītiestādēm vai to mātesuzņēmumam, ja minētais mātesuzņēmums ir finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, ir meitasuzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kas ir kredītiestādes, finanšu iestādes vai aktīvu pārvaldīšanas sabiedrības, kā tās definētas Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 5. punktā, vai ja tiem ir līdzdalība šādā uzņēmumā.”; |
| --- | --- |

9)

direktīvas 73. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Kompetentās iestādes pieprasa, lai kredītiestādes, kas ir meitasuzņēmumi, šīs direktīvas 75., 120. un 123. pantā un 5. iedaļā paredzētās prasības piemēro, pamatojoties uz subkonsolidēto stāvokli, ja minētajām kredītiestādēm vai to mātesuzņēmumam, ja minētais mātesuzņēmums ir finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, ir meitasuzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kas ir kredītiestādes, finanšu iestādes vai aktīvu pārvaldīšanas sabiedrības, kā tās definētas Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 5. punktā, vai ja tiem ir līdzdalība šādā uzņēmumā.”;

| 10) | direktīvas 80. panta 7. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | darījumu partneris ir iestāde vai finanšu kontrolakciju sabiedrība, jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, finanšu iestāde, aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība vai pakalpojumu palīguzņēmums, kam piemēro atbilstīgas uzraudzības prasības;”; |
| --- | --- | --- |

10)

direktīvas 80. panta 7. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

darījumu partneris ir iestāde vai finanšu kontrolakciju sabiedrība, jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, finanšu iestāde, aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība vai pakalpojumu palīguzņēmums, kam piemēro atbilstīgas uzraudzības prasības;”;

| 11) | direktīvas 84. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Ja ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi vai ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, un tā meitasuzņēmumi, vai ES mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, un tā meitasuzņēmumi vienoti izmanto IRB pieeju, kompetentās iestādes var atļaut VII pielikuma 4. daļā noteiktās minimālās prasības mātesuzņēmumam un tā meitasuzņēmumiem izpildīt kopīgi.”; |
| --- | --- | --- |

11)

direktīvas 84. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Ja ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi vai ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, un tā meitasuzņēmumi, vai ES mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, un tā meitasuzņēmumi vienoti izmanto IRB pieeju, kompetentās iestādes var atļaut VII pielikuma 4. daļā noteiktās minimālās prasības mātesuzņēmumam un tā meitasuzņēmumiem izpildīt kopīgi.”;

| b) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
  “6.   Ja ir paredzēts, ka IRB pieeju izmantos ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi vai ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, un tā meitasuzņēmumi, vai ES mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, un tā meitasuzņēmumi, dažādu juridisko personu kompetentās iestādes cieši sadarbojas, kā paredzēts 129. līdz 132. pantā.”; |
| --- | --- |

b)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Ja ir paredzēts, ka IRB pieeju izmantos ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi vai ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, un tā meitasuzņēmumi, vai ES mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, un tā meitasuzņēmumi, dažādu juridisko personu kompetentās iestādes cieši sadarbojas, kā paredzēts 129. līdz 132. pantā.”;

| 12) | direktīvas 89. panta 1. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “e) | kredītiestādes riska darījumi ar darījumu partneri, kas ir tās mātesuzņēmums, meitasuzņēmums vai tās mātesuzņēmuma meitasuzņēmums, ja minētais darījumu partneris ir iestāde vai finanšu kontrolakciju sabiedrība, jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, finanšu iestāde, aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība vai pakalpojumu palīguzņēmums, kuram piemēro atbilstīgas uzraudzības prasības, vai uzņēmums, kas ir saistīts Direktīvas 83/349/EEK 12. panta 1. punkta nozīmē, un riska darījumi starp kredītiestādēm, kas atbilst 80. panta 8. punktā izklāstītajām prasībām;”; |
| --- | --- | --- |

12)

direktīvas 89. panta 1. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

kredītiestādes riska darījumi ar darījumu partneri, kas ir tās mātesuzņēmums, meitasuzņēmums vai tās mātesuzņēmuma meitasuzņēmums, ja minētais darījumu partneris ir iestāde vai finanšu kontrolakciju sabiedrība, jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, finanšu iestāde, aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība vai pakalpojumu palīguzņēmums, kuram piemēro atbilstīgas uzraudzības prasības, vai uzņēmums, kas ir saistīts Direktīvas 83/349/EEK 12. panta 1. punkta nozīmē, un riska darījumi starp kredītiestādēm, kas atbilst 80. panta 8. punktā izklāstītajām prasībām;”;

| 13) | direktīvas 105. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:
  “3.   Ja ir paredzēts, ka uzlaboto rādītāju pieeju izmantos ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi vai ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi, dažādu juridisku personu kompetentās iestādes cieši sadarbojas, kā paredzēts 129. līdz 132. pantā. Piemērošana ietver X pielikuma 3. daļā uzskaitītos elementus.
  4.   Ja ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi vai ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi vienoti izmanto uzlaboto rādītāju pieeju, kompetentās iestādes var atļaut X pielikuma 3. daļā noteiktos kvalifikācijas kritērijus mātesuzņēmumam un tā meitasuzņēmumiem izpildīt kopīgi.”; |
| --- | --- |

13)

direktīvas 105. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.   Ja ir paredzēts, ka uzlaboto rādītāju pieeju izmantos ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi vai ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi, dažādu juridisku personu kompetentās iestādes cieši sadarbojas, kā paredzēts 129. līdz 132. pantā. Piemērošana ietver X pielikuma 3. daļā uzskaitītos elementus.

4.   Ja ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi vai ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi vienoti izmanto uzlaboto rādītāju pieeju, kompetentās iestādes var atļaut X pielikuma 3. daļā noteiktos kvalifikācijas kritērijus mātesuzņēmumam un tā meitasuzņēmumiem izpildīt kopīgi.”;

| 14) | direktīvas 122.a panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai viens no tā meitasuzņēmumiem kā iniciators vai sponsors vērtspapīros pārvērš riska darījumus no vairākām kredītiestādēm, ieguldījumu sabiedrībām vai citām finanšu iestādēm, kuras tiek uzraudzītas konsolidētā līmenī, pirmajā punktā minēto prasību var apmierināt, pamatojoties uz attiecīgā ES mātesuzņēmuma, kas ir kredītiestāde, ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, konsolidēto stāvokli. Šo punktu piemēro tikai tad, ja kredītiestādes, ieguldījumu sabiedrības vai finanšu iestādes, kas veica vērtspapīros pārvērstos riska darījumus, ir apņēmušās izpildīt 6. punktā minētās prasības un savlaicīgi sniegt iniciatoram vai sponsoram un ES mātesuzņēmumam, kas ir kredītiestāde, ES mātesuzņēmumam, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmumam, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, informāciju, kas nepieciešama, lai atbilstu 7. punktā minētajām prasībām.”; |
| --- | --- |

14)

direktīvas 122.a panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai viens no tā meitasuzņēmumiem kā iniciators vai sponsors vērtspapīros pārvērš riska darījumus no vairākām kredītiestādēm, ieguldījumu sabiedrībām vai citām finanšu iestādēm, kuras tiek uzraudzītas konsolidētā līmenī, pirmajā punktā minēto prasību var apmierināt, pamatojoties uz attiecīgā ES mātesuzņēmuma, kas ir kredītiestāde, ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, konsolidēto stāvokli. Šo punktu piemēro tikai tad, ja kredītiestādes, ieguldījumu sabiedrības vai finanšu iestādes, kas veica vērtspapīros pārvērstos riska darījumus, ir apņēmušās izpildīt 6. punktā minētās prasības un savlaicīgi sniegt iniciatoram vai sponsoram un ES mātesuzņēmumam, kas ir kredītiestāde, ES mātesuzņēmumam, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmumam, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, informāciju, kas nepieciešama, lai atbilstu 7. punktā minētajām prasībām.”;

| 15) | direktīvas 125. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja kredītiestādes mātesuzņēmums ir mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, vai mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, tad konsolidēto uzraudzību veic kompetentās iestādes, kuras minētajai kredītiestādei izsniegušas atļauju saskaņā ar 6. pantu.”; |
| --- | --- |

15)

direktīvas 125. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja kredītiestādes mātesuzņēmums ir mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, vai mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, tad konsolidēto uzraudzību veic kompetentās iestādes, kuras minētajai kredītiestādei izsniegušas atļauju saskaņā ar 6. pantu.”;

| 16) | direktīvas 126. pantu aizstāj ar šādu:
  “126. pants
  1.   Ja kredītiestādēm, kurām atļauja ir izsniegta divās vai vairākās dalībvalstīs, ir viens un tas pats mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, viens un tas pats mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, viens un tas pats ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai viens un tas pats ES mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, tad konsolidēto uzraudzību veic tās kredītiestādes kompetentās iestādes, kurai atļauja izsniegta dalībvalstī, kurā finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība veic uzņēmējdarbību.
  Ja kredītiestādēm, kurām atļauja izsniegta divās vai vairākās dalībvalstīs, mātesuzņēmumi ir vairāk nekā viena finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība ar galveniem birojiem dažādās dalībvalstīs, un ja katrā no minētajām dalībvalstīm ir kredītiestāde, tad konsolidēto uzraudzību veic tās kredītiestādes kompetentā iestāde, kurai ir lielākā bilances vērtība.
  2.   Ja vairāk nekā vienai kredītiestādei, kam atļauja izsniegta Savienībā, mātesuzņēmums ir viena un tā pati finanšu kontrolakciju sabiedrība vai viena un tā pati jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība un ja nevienai no minētajām kredītiestādēm nav piešķirta atļauja dalībvalstī, kurā finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība veic uzņēmējdarbību, tad konsolidēto uzraudzību veic tā kompetentā iestāde, kas izsniegusi atļauju kredītiestādei ar lielāko bilances vērtību, kuru šīs direktīvas nolūkos uzskata par kredītiestādi, ko kontrolē ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība.
  3.   Atsevišķos gadījumos kompetentās iestādes pēc savstarpējas vienošanās var atkāpties no 1. un 2. punktā minētajiem kritērijiem, ja to piemērošana būtu neatbilstīga, ņemot vērā attiecīgās kredītiestādes un to darbības relatīvo nozīmību dažādās valstīs, un norīkot citu kompetento iestādi konsolidētās uzraudzības veikšanai. Pirms kompetentās iestādes vienojas par šādu atkāpi, tās dod iespēju attiecīgi ES mātesuzņēmumam, kas ir kredītiestāde, vai ES mātesuzņēmumam, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmumam, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai kredītiestādei ar lielāko bilances vērtību izteikt savu viedokli.
  4.   Kompetentās iestādes paziņo Komisijai un EBI par visām atkāpēm atbilstīgi šā panta 3. punktam.”; |
| --- | --- |

16)

direktīvas 126. pantu aizstāj ar šādu:

“126. pants

1.   Ja kredītiestādēm, kurām atļauja ir izsniegta divās vai vairākās dalībvalstīs, ir viens un tas pats mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, viens un tas pats mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, viens un tas pats ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai viens un tas pats ES mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, tad konsolidēto uzraudzību veic tās kredītiestādes kompetentās iestādes, kurai atļauja izsniegta dalībvalstī, kurā finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība veic uzņēmējdarbību.

Ja kredītiestādēm, kurām atļauja izsniegta divās vai vairākās dalībvalstīs, mātesuzņēmumi ir vairāk nekā viena finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība ar galveniem birojiem dažādās dalībvalstīs, un ja katrā no minētajām dalībvalstīm ir kredītiestāde, tad konsolidēto uzraudzību veic tās kredītiestādes kompetentā iestāde, kurai ir lielākā bilances vērtība.

2.   Ja vairāk nekā vienai kredītiestādei, kam atļauja izsniegta Savienībā, mātesuzņēmums ir viena un tā pati finanšu kontrolakciju sabiedrība vai viena un tā pati jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība un ja nevienai no minētajām kredītiestādēm nav piešķirta atļauja dalībvalstī, kurā finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība veic uzņēmējdarbību, tad konsolidēto uzraudzību veic tā kompetentā iestāde, kas izsniegusi atļauju kredītiestādei ar lielāko bilances vērtību, kuru šīs direktīvas nolūkos uzskata par kredītiestādi, ko kontrolē ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība.

3.   Atsevišķos gadījumos kompetentās iestādes pēc savstarpējas vienošanās var atkāpties no 1. un 2. punktā minētajiem kritērijiem, ja to piemērošana būtu neatbilstīga, ņemot vērā attiecīgās kredītiestādes un to darbības relatīvo nozīmību dažādās valstīs, un norīkot citu kompetento iestādi konsolidētās uzraudzības veikšanai. Pirms kompetentās iestādes vienojas par šādu atkāpi, tās dod iespēju attiecīgi ES mātesuzņēmumam, kas ir kredītiestāde, vai ES mātesuzņēmumam, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmumam, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai kredītiestādei ar lielāko bilances vērtību izteikt savu viedokli.

4.   Kompetentās iestādes paziņo Komisijai un EBI par visām atkāpēm atbilstīgi šā panta 3. punktam.”;

| 17) | direktīvas 127. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Attiecīgā gadījumā dalībvalstis nosaka pasākumus, lai iekļautu finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības konsolidētajā uzraudzībā. Neskarot 135. panta noteikumus, finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības finanšu stāvokļa konsolidācija nekādā veidā nenozīmē, ka kompetentajām iestādēm finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības būtu jāuzrauga individuāli.”; |
| --- | --- | --- |

17)

direktīvas 127. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Attiecīgā gadījumā dalībvalstis nosaka pasākumus, lai iekļautu finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības konsolidētajā uzraudzībā. Neskarot 135. panta noteikumus, finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības finanšu stāvokļa konsolidācija nekādā veidā nenozīmē, ka kompetentajām iestādēm finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības būtu jāuzrauga individuāli.”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Dalībvalstis nosaka, ka to kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par konsolidētās uzraudzības veikšanu, var lūgt kredītiestādes, finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības meitasuzņēmumiem, kuri nav iekļauti konsolidētajā uzraudzībā, sniegt 137. pantā minēto informāciju. Šādā gadījumā piemēro minētajā pantā noteikto informācijas nodošanas un pārbaudes kārtību.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Dalībvalstis nosaka, ka to kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par konsolidētās uzraudzības veikšanu, var lūgt kredītiestādes, finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības meitasuzņēmumiem, kuri nav iekļauti konsolidētajā uzraudzībā, sniegt 137. pantā minēto informāciju. Šādā gadījumā piemēro minētajā pantā noteikto informācijas nodošanas un pārbaudes kārtību.”;

| 18) | direktīvas 129. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta pirmās daļas ievaddaļu aizstāj ar šādu:
  “1.   Papildus šajā direktīvā paredzētajiem pienākumiem kompetentā iestāde, kura ir atbildīga par konsolidētās uzraudzības veikšanu attiecībā uz ES mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes, un kredītiestādēm, kuras kontrolē ES mātesuzņēmumi, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrības, vai ES mātesuzņēmumi, kas ir jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības, veic šādus uzdevumus:”; |
| --- | --- | --- |

18)

direktīvas 129. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta pirmās daļas ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“1.   Papildus šajā direktīvā paredzētajiem pienākumiem kompetentā iestāde, kura ir atbildīga par konsolidētās uzraudzības veikšanu attiecībā uz ES mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes, un kredītiestādēm, kuras kontrolē ES mātesuzņēmumi, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrības, vai ES mātesuzņēmumi, kas ir jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības, veic šādus uzdevumus:”;

| b) | panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “2.   Attiecībā uz 84. panta 1. punktā, 87. panta 9. punktā un 105. pantā, kā arī III pielikuma 6. daļā minēto atļauju saņemšanas pieteikumiem, kurus iesniedz attiecīgi ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi kopīgi, kompetentās iestādes sadarbojas, pilnībā apspriežoties, lai lemtu par pieprasītās atļaujas izsniegšanu vai neizsniegšanu un lai paredzētu noteikumus un nosacījumus, ja tādi būtu, kuriem būtu jāattiecas uz šādu atļauju.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“2.   Attiecībā uz 84. panta 1. punktā, 87. panta 9. punktā un 105. pantā, kā arī III pielikuma 6. daļā minēto atļauju saņemšanas pieteikumiem, kurus iesniedz attiecīgi ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi kopīgi, kompetentās iestādes sadarbojas, pilnībā apspriežoties, lai lemtu par pieprasītās atļaujas izsniegšanu vai neizsniegšanu un lai paredzētu noteikumus un nosacījumus, ja tādi būtu, kuriem būtu jāattiecas uz šādu atļauju.”;

| c) | panta 3. punktā:






  i) | pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “3.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kompetentās iestādes, kuras ir atbildīgas par ES mātesuzņēmuma, kas ir kredītiestāde, ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumu uzraudzību, veic visus to kompetencē esošos pasākumus, lai panāktu kopīgu lēmumu par 123. un 124. panta piemērošanu, lai noteiktu grupas turētā pašu kapitāla konsolidētā līmeņa pietiekamību, ņemot vērā tās finanšu stāvokli un riska profilu, un pašu kapitāla līmeni, kas nepieciešams 136. panta 2. punkta piemērošanai katrai banku grupā ietilpstošajai struktūrai un konsolidēti.”; |
| --- | --- | --- |

c)

panta 3. punktā:

i)

pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“3.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kompetentās iestādes, kuras ir atbildīgas par ES mātesuzņēmuma, kas ir kredītiestāde, ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumu uzraudzību, veic visus to kompetencē esošos pasākumus, lai panāktu kopīgu lēmumu par 123. un 124. panta piemērošanu, lai noteiktu grupas turētā pašu kapitāla konsolidētā līmeņa pietiekamību, ņemot vērā tās finanšu stāvokli un riska profilu, un pašu kapitāla līmeni, kas nepieciešams 136. panta 2. punkta piemērošanai katrai banku grupā ietilpstošajai struktūrai un konsolidēti.”;

| ii) | piekto daļu aizstāj ar šādu:
  “Lēmumu par 123. un 124. panta un 136. panta 2. punkta piemērošanu attiecīgās kompetentās iestādes, kuras ir atbildīgas par ES mātesuzņēmuma, kas ir kredītiestāde, ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumu uzraudzību, pieņem, pamatojoties uz individuālo vai subkonsolidēto stāvokli pēc tam, kad tās ir pienācīgi ņēmušas vērā konsolidētās uzraudzības iestādes pausto viedokli un atrunas. Ja četru mēnešu laikposma beigās kāda no attiecīgajām kompetentajām iestādēm ir nodevusi jautājumu EBI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. pantu, kompetentās iestādes atliek savu lēmumu un gaida jebkādu lēmumu, ko EBI pieņem saskaņā ar minētās regulas 19. panta 3. punktu, un pieņem lēmumu atbilstīgi EBI lēmumam. Četru mēnešu laikposmu uzskata par samierināšanas laikposmu minētās regulas nozīmē. EBI pieņem lēmumu viena mēneša laikā. Jautājumu nenodod EBI pēc četru mēnešu laikposma beigām vai pēc kopīga lēmuma pieņemšanas.”; |
| --- | --- |

ii)

piekto daļu aizstāj ar šādu:

“Lēmumu par 123. un 124. panta un 136. panta 2. punkta piemērošanu attiecīgās kompetentās iestādes, kuras ir atbildīgas par ES mātesuzņēmuma, kas ir kredītiestāde, ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumu uzraudzību, pieņem, pamatojoties uz individuālo vai subkonsolidēto stāvokli pēc tam, kad tās ir pienācīgi ņēmušas vērā konsolidētās uzraudzības iestādes pausto viedokli un atrunas. Ja četru mēnešu laikposma beigās kāda no attiecīgajām kompetentajām iestādēm ir nodevusi jautājumu EBI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. pantu, kompetentās iestādes atliek savu lēmumu un gaida jebkādu lēmumu, ko EBI pieņem saskaņā ar minētās regulas 19. panta 3. punktu, un pieņem lēmumu atbilstīgi EBI lēmumam. Četru mēnešu laikposmu uzskata par samierināšanas laikposmu minētās regulas nozīmē. EBI pieņem lēmumu viena mēneša laikā. Jautājumu nenodod EBI pēc četru mēnešu laikposma beigām vai pēc kopīga lēmuma pieņemšanas.”;

| iii) | devīto daļu aizstāj ar šādu:
  “Pirmajā daļā minēto kopīgo lēmumu un jebkuru lēmumu, kas saskaņā ar ceturto un piekto daļu pieņemts, ja nav kopīga lēmuma, atjaunina ik gadu vai izņēmuma gadījumos, ja kompetentā iestāde, kura ir atbildīga par ES mātesuzņēmuma, kas ir kredītiestāde, ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumu uzraudzību, iesniedz rakstisku un pilnīgi argumentētu pieprasījumu konsolidētās uzraudzības iestādei atjaunināt lēmumu par 136. panta 2. punkta piemērošanu. Pēdējā minētajā gadījumā atjauninājums var tikt divpusēji adresēts starp konsolidētās uzraudzības iestādi un kompetento iestādi, kas ir iesniegusi pieprasījumu.”; |
| --- | --- |

iii)

devīto daļu aizstāj ar šādu:

“Pirmajā daļā minēto kopīgo lēmumu un jebkuru lēmumu, kas saskaņā ar ceturto un piekto daļu pieņemts, ja nav kopīga lēmuma, atjaunina ik gadu vai izņēmuma gadījumos, ja kompetentā iestāde, kura ir atbildīga par ES mātesuzņēmuma, kas ir kredītiestāde, ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumu uzraudzību, iesniedz rakstisku un pilnīgi argumentētu pieprasījumu konsolidētās uzraudzības iestādei atjaunināt lēmumu par 136. panta 2. punkta piemērošanu. Pēdējā minētajā gadījumā atjauninājums var tikt divpusēji adresēts starp konsolidētās uzraudzības iestādi un kompetento iestādi, kas ir iesniegusi pieprasījumu.”;

| 19) | direktīvas 131.a panta 2. punkta sesto daļu aizstāj ar šādu:
  “Uzraudzītāju kolēģijās var piedalīties:






  a) | kompetentās iestādes, kuras ir atbildīgas par ES mātesuzņēmuma, kas ir kredītiestāde, ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumu uzraudzību; |
| --- | --- | --- |

19)

direktīvas 131.a panta 2. punkta sesto daļu aizstāj ar šādu:

“Uzraudzītāju kolēģijās var piedalīties:

a)

kompetentās iestādes, kuras ir atbildīgas par ES mātesuzņēmuma, kas ir kredītiestāde, ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumu uzraudzību;

| b) | kompetentās iestādes no uzņēmējas dalībvalsts, kurā 42.a pantā minētas nozīmīgas filiāles veic uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

b)

kompetentās iestādes no uzņēmējas dalībvalsts, kurā 42.a pantā minētas nozīmīgas filiāles veic uzņēmējdarbību;

| c) | centrālās bankas pēc vajadzības; un |
| --- | --- |

c)

centrālās bankas pēc vajadzības; un

| d) | attiecīgā gadījumā un ievērojot konfidencialitātes prasības, kas pēc visu kompetento iestāžu atzinuma ir līdzvērtīgas 44. līdz 52. panta prasībām, – trešo valstu kompetentās iestādes.”; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā un ievērojot konfidencialitātes prasības, kas pēc visu kompetento iestāžu atzinuma ir līdzvērtīgas 44. līdz 52. panta prasībām, – trešo valstu kompetentās iestādes.”;

| 20) | direktīvas 132. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | piekto daļu aizstāj ar šādu:
  “Jo īpaši kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par konsolidēto uzraudzību attiecībā uz ES mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes, un kredītiestādēm, ko kontrolē ES mātesuzņēmumi, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrības, vai ES mātesuzņēmumi, kas ir jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības, sniedz visu attiecīgo informāciju citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas veic minēto mātesuzņēmumu meitasuzņēmumu uzraudzību. Nosakot attiecīgās informācijas apjomu, ņem vērā minēto meitasuzņēmumu nozīmību attiecīgo dalībvalstu finanšu sistēmā.”; |
| --- | --- | --- |

20)

direktīvas 132. panta 1. punktu groza šādi:

a)

piekto daļu aizstāj ar šādu:

“Jo īpaši kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par konsolidēto uzraudzību attiecībā uz ES mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes, un kredītiestādēm, ko kontrolē ES mātesuzņēmumi, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrības, vai ES mātesuzņēmumi, kas ir jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības, sniedz visu attiecīgo informāciju citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas veic minēto mātesuzņēmumu meitasuzņēmumu uzraudzību. Nosakot attiecīgās informācijas apjomu, ņem vērā minēto meitasuzņēmumu nozīmību attiecīgo dalībvalstu finanšu sistēmā.”;

| b) | sestās daļas a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | grupas juridiskās, vadības un organizatoriskās struktūras noteikšana, tostarp grupai piederošas visas regulētās vienības, neregulēti meitasuzņēmumi un nozīmīgas filiāles, kā arī mātesuzņēmumi, saskaņā ar 12. panta 3. punktu, 22. panta 1. punktu un 73. panta 3. punktu, un grupā esošo regulēto vienību kompetento iestāžu noteikšana;”; |
| --- | --- | --- |

b)

sestās daļas a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

grupas juridiskās, vadības un organizatoriskās struktūras noteikšana, tostarp grupai piederošas visas regulētās vienības, neregulēti meitasuzņēmumi un nozīmīgas filiāles, kā arī mātesuzņēmumi, saskaņā ar 12. panta 3. punktu, 22. panta 1. punktu un 73. panta 3. punktu, un grupā esošo regulēto vienību kompetento iestāžu noteikšana;”;

| 21) | direktīvas 135. pantu aizstāj ar šādu:
  “135. pants
  Dalībvalstis pieprasa, lai personām, kas faktiski vada finanšu kontrolakciju sabiedrību vai jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību, būtu pietiekami laba reputācija un pietiekama pieredze minēto pienākumu veikšanai.”; |
| --- | --- |

21)

direktīvas 135. pantu aizstāj ar šādu:

“135. pants

Dalībvalstis pieprasa, lai personām, kas faktiski vada finanšu kontrolakciju sabiedrību vai jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību, būtu pietiekami laba reputācija un pietiekama pieredze minēto pienākumu veikšanai.”;

| 22) | direktīvas 139. panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “3.   Dalībvalstis atļauj to kompetentajām iestādēm savstarpēji nodot 2. punktā minēto informāciju, apzinoties, ka attiecībā uz finanšu kontrolakciju sabiedrībām, jauktām finanšu kontrolakciju sabiedrībām, finanšu iestādēm vai pakalpojumu palīguzņēmumiem informācijas vākšana vai glabāšana nekādā gadījumā nenozīmē to, ka kompetentajām iestādēm minētās iestādes vai uzņēmumi būtu jāuzrauga individuāli.”; |
| --- | --- |

22)

direktīvas 139. panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“3.   Dalībvalstis atļauj to kompetentajām iestādēm savstarpēji nodot 2. punktā minēto informāciju, apzinoties, ka attiecībā uz finanšu kontrolakciju sabiedrībām, jauktām finanšu kontrolakciju sabiedrībām, finanšu iestādēm vai pakalpojumu palīguzņēmumiem informācijas vākšana vai glabāšana nekādā gadījumā nenozīmē to, ka kompetentajām iestādēm minētās iestādes vai uzņēmumi būtu jāuzrauga individuāli.”;

| 23) | direktīvas 140. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja kredītiestāde, finanšu kontrolakciju sabiedrība, jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jauktas darbības kontrolakciju sabiedrība kontrolē vienu vai vairākus meitasuzņēmumus, kas ir apdrošināšanas sabiedrības vai citi uzņēmumi, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus, kuriem ir vajadzīga atļauja, tad kompetentās iestādes cieši sadarbojas ar iestādēm, kuras pilda publisko uzdevumu uzraudzīt apdrošināšanas uzņēmumus vai citus uzņēmumus, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus. Neskarot attiecīgo iestāžu kompetenci, minētās iestādes cita citai sniedz visu informāciju, kas var vienkāršot to uzdevumu izpildi un ļaut veikt uzraugāmo uzņēmumu darbības un finanšu stāvokļa kopumā uzraudzību.”; |
| --- | --- | --- |

23)

direktīvas 140. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja kredītiestāde, finanšu kontrolakciju sabiedrība, jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jauktas darbības kontrolakciju sabiedrība kontrolē vienu vai vairākus meitasuzņēmumus, kas ir apdrošināšanas sabiedrības vai citi uzņēmumi, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus, kuriem ir vajadzīga atļauja, tad kompetentās iestādes cieši sadarbojas ar iestādēm, kuras pilda publisko uzdevumu uzraudzīt apdrošināšanas uzņēmumus vai citus uzņēmumus, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus. Neskarot attiecīgo iestāžu kompetenci, minētās iestādes cita citai sniedz visu informāciju, kas var vienkāršot to uzdevumu izpildi un ļaut veikt uzraugāmo uzņēmumu darbības un finanšu stāvokļa kopumā uzraudzību.”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par konsolidēto uzraudzību, izveido 71. panta 2. punktā minēto finanšu kontrolakciju sabiedrību vai jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību sarakstus. Minētos sarakstus paziņo pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, EBI un Komisijai.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par konsolidēto uzraudzību, izveido 71. panta 2. punktā minēto finanšu kontrolakciju sabiedrību vai jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību sarakstus. Minētos sarakstus paziņo pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, EBI un Komisijai.”;

| 24) | direktīvas 141. un 142. pantu aizstāj ar šādiem:
  “141. pants
  Ja, piemērojot šo direktīvu, kādas dalībvalsts kompetentās iestādes īpašos gadījumos vēlas pārbaudīt informāciju par kādu kredītiestādi, finanšu kontrolakciju sabiedrību, finanšu iestādi, pakalpojumu palīguzņēmumu, jauktas darbības kontrolakciju sabiedrību, jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību, 137. pantā minētu meitasuzņēmumu vai 127. panta 3. punktā minētu meitasuzņēmumu, kas atrodas citā dalībvalstī, tad tās prasa minētās citas dalībvalsts kompetentajām iestādēm veikt šādu pārbaudi. Iestādes, kas saņem šādu pieprasījumu, atbilstīgi savai kompetencei reaģē uz to, pašas veicot pārbaudi vai ļaujot to veikt iestādēm, kas izteikušas šo pieprasījumu, vai ļaujot to veikt revidentam vai ekspertam. Kompetentā iestāde, kas ir izteikusi pieprasījumu, var piedalīties pārbaudē, ja tā pārbaudi neveic pati.
  142. pants
  Neskarot savas krimināltiesību normas, dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz finanšu kontrolakciju sabiedrībām, jauktām finanšu kontrolakciju sabiedrībām un jauktas darbības kontrolakciju sabiedrībām vai to faktiskajiem vadītājiem, kas pārkāpj normatīvos un administratīvos aktus, kuri ir stājušies spēkā, lai transponētu 124. līdz 141. pantu un šo pantu, var piemērot sankcijas vai pasākumus, kas paredzēti konstatēto pārkāpumu vai šādu pārkāpumu cēloņu izskaušanai. Kompetentās iestādes cieši sadarbojas, lai nodrošinātu minēto sankciju vai pasākumu vēlamo rezultātu, jo īpaši, ja kādas finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības, vai jauktas darbības kontrolakciju sabiedrības centrālā administrācija vai galvenā iestāde neatrodas tajā pašā dalībvalstī, kurā ir tās juridiskā adrese.”; |
| --- | --- |

24)

direktīvas 141. un 142. pantu aizstāj ar šādiem:

“141. pants

Ja, piemērojot šo direktīvu, kādas dalībvalsts kompetentās iestādes īpašos gadījumos vēlas pārbaudīt informāciju par kādu kredītiestādi, finanšu kontrolakciju sabiedrību, finanšu iestādi, pakalpojumu palīguzņēmumu, jauktas darbības kontrolakciju sabiedrību, jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību, 137. pantā minētu meitasuzņēmumu vai 127. panta 3. punktā minētu meitasuzņēmumu, kas atrodas citā dalībvalstī, tad tās prasa minētās citas dalībvalsts kompetentajām iestādēm veikt šādu pārbaudi. Iestādes, kas saņem šādu pieprasījumu, atbilstīgi savai kompetencei reaģē uz to, pašas veicot pārbaudi vai ļaujot to veikt iestādēm, kas izteikušas šo pieprasījumu, vai ļaujot to veikt revidentam vai ekspertam. Kompetentā iestāde, kas ir izteikusi pieprasījumu, var piedalīties pārbaudē, ja tā pārbaudi neveic pati.

142. pants

Neskarot savas krimināltiesību normas, dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz finanšu kontrolakciju sabiedrībām, jauktām finanšu kontrolakciju sabiedrībām un jauktas darbības kontrolakciju sabiedrībām vai to faktiskajiem vadītājiem, kas pārkāpj normatīvos un administratīvos aktus, kuri ir stājušies spēkā, lai transponētu 124. līdz 141. pantu un šo pantu, var piemērot sankcijas vai pasākumus, kas paredzēti konstatēto pārkāpumu vai šādu pārkāpumu cēloņu izskaušanai. Kompetentās iestādes cieši sadarbojas, lai nodrošinātu minēto sankciju vai pasākumu vēlamo rezultātu, jo īpaši, ja kādas finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības, vai jauktas darbības kontrolakciju sabiedrības centrālā administrācija vai galvenā iestāde neatrodas tajā pašā dalībvalstī, kurā ir tās juridiskā adrese.”;

| 25) | direktīvas 143. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja uz kredītiestādi, kuras mātesuzņēmums ir kredītiestāde, finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība ar galveno biroju trešā valstī, neattiecas konsolidēta uzraudzība, kas noteikta 125. un 126. pantā, kompetentās iestādes pārbauda, vai uz kredītiestādi attiecas trešās valsts kompetentas iestādes konsolidēta uzraudzība, kas ir līdzvērtīga tai uzraudzībai, kuru paredz šajā direktīvā noteiktie principi.
  Pārbaudi pēc pieprasījuma, ko iesniedzis mātesuzņēmums vai kāda regulēta vienība, kurai atļauja izsniegta Eiropas Savienībā, vai pēc savas iniciatīvas veic tā kompetentā iestāde, kas būtu atbildīga par konsolidēto uzraudzību, ja būtu piemērojams 3. punkts. Šī kompetentā iestāde apspriežas ar pārējām iesaistītajām kompetentajām iestādēm.”; |
| --- | --- | --- |

25)

direktīvas 143. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja uz kredītiestādi, kuras mātesuzņēmums ir kredītiestāde, finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība ar galveno biroju trešā valstī, neattiecas konsolidēta uzraudzība, kas noteikta 125. un 126. pantā, kompetentās iestādes pārbauda, vai uz kredītiestādi attiecas trešās valsts kompetentas iestādes konsolidēta uzraudzība, kas ir līdzvērtīga tai uzraudzībai, kuru paredz šajā direktīvā noteiktie principi.

Pārbaudi pēc pieprasījuma, ko iesniedzis mātesuzņēmums vai kāda regulēta vienība, kurai atļauja izsniegta Eiropas Savienībā, vai pēc savas iniciatīvas veic tā kompetentā iestāde, kas būtu atbildīga par konsolidēto uzraudzību, ja būtu piemērojams 3. punkts. Šī kompetentā iestāde apspriežas ar pārējām iesaistītajām kompetentajām iestādēm.”;

| b) | panta 3. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:
  “Kompetentās iestādes var jo īpaši noteikt, ka jāizveido finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība ar galveno biroju Savienībā, un var piemērot noteikumus par konsolidētu uzraudzību attiecībā uz minētās finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības konsolidēto stāvokli.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Kompetentās iestādes var jo īpaši noteikt, ka jāizveido finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība ar galveno biroju Savienībā, un var piemērot noteikumus par konsolidētu uzraudzību attiecībā uz minētās finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības konsolidēto stāvokli.”;

| 26) | iekļauj šādu pantu:
  “146.a pants
  Dalībvalstis nosaka, ka kredītiestādes katru gadu banku grupas līmenī vai nu pilnībā, vai arī sniedzot norādes uz līdzvērtīgu informāciju, publiskotu aprakstu par to juridisko, vadības un organizatorisko struktūru.”; |
| --- | --- |

26)

iekļauj šādu pantu:

“146.a pants

Dalībvalstis nosaka, ka kredītiestādes katru gadu banku grupas līmenī vai nu pilnībā, vai arī sniedzot norādes uz līdzvērtīgu informāciju, publiskotu aprakstu par to juridisko, vadības un organizatorisko struktūru.”;

| 27) | direktīvas X pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas III pielikumu. |
| --- | --- |

27)

direktīvas X pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas III pielikumu.

4. pants

Grozījumi Direktīvā 2009/138/EK

Direktīvu 2009/138/EK groza šādi:

| 1) | direktīvas 212. panta 1. punkta f) un g) apakšpunktu aizstāj šādiem:






  “f) | “apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība” ir mātesuzņēmums, kas nav jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība un kura pamatdarbība ir iegūt un īstenot līdzdalību meitasuzņēmumos, ja minētie meitasuzņēmumi ir tikai vai galvenokārt apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības vai trešo valstu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības, ja vismaz viens no šādiem meitasuzņēmumiem ir apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība; |
| --- | --- | --- |

1)

direktīvas 212. panta 1. punkta f) un g) apakšpunktu aizstāj šādiem:

“f)

“apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība” ir mātesuzņēmums, kas nav jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība un kura pamatdarbība ir iegūt un īstenot līdzdalību meitasuzņēmumos, ja minētie meitasuzņēmumi ir tikai vai galvenokārt apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības vai trešo valstu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības, ja vismaz viens no šādiem meitasuzņēmumiem ir apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība;

| g) | “jauktas darbības apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība” ir mātesuzņēmums, kas nav apdrošināšanas sabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas sabiedrība, pārapdrošināšanas sabiedrība, trešās valsts pārapdrošināšanas sabiedrība, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, ja vismaz viens no tās meitasuzņēmumiem ir apdrošināšanas sabiedrība vai pārapdrošināšanas sabiedrība; |
| --- | --- |

g)

“jauktas darbības apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība” ir mātesuzņēmums, kas nav apdrošināšanas sabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas sabiedrība, pārapdrošināšanas sabiedrība, trešās valsts pārapdrošināšanas sabiedrība, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, ja vismaz viens no tās meitasuzņēmumiem ir apdrošināšanas sabiedrība vai pārapdrošināšanas sabiedrība;

| h) | “jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība” ir jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā definēts Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 15. punktā.”; |
| --- | --- |

h)

“jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība” ir jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā definēts Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 15. punktā.”;

| 2) | direktīvas 213. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:
  “2.   Dalībvalstis nodrošina, lai uzraudzība grupas līmenī tiek piemērota šādiem:






  a) | apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībām, kas ir dalības sabiedrības vismaz vienā apdrošināšanas sabiedrībā, pārapdrošināšanas sabiedrībā, trešās valsts apdrošināšanas sabiedrībā vai trešās valsts pārapdrošināšanas sabiedrībā, – saskaņā ar 218. līdz 258. pantu; |
| --- | --- | --- |

2)

direktīvas 213. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

“2.   Dalībvalstis nodrošina, lai uzraudzība grupas līmenī tiek piemērota šādiem:

a)

apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībām, kas ir dalības sabiedrības vismaz vienā apdrošināšanas sabiedrībā, pārapdrošināšanas sabiedrībā, trešās valsts apdrošināšanas sabiedrībā vai trešās valsts pārapdrošināšanas sabiedrībā, – saskaņā ar 218. līdz 258. pantu;

| b) | apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībām, kuru mātesuzņēmums ir apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība ar galveno biroju Savienībā, – saskaņā ar 218. līdz 258. pantu; |
| --- | --- |

b)

apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībām, kuru mātesuzņēmums ir apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība ar galveno biroju Savienībā, – saskaņā ar 218. līdz 258. pantu;

| c) | apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībām, kuru mātesuzņēmums ir apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kuras galvenais birojs ir trešā valstī, vai trešās valsts apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība, – saskaņā ar 260. līdz 263. pantu; |
| --- | --- |

c)

apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībām, kuru mātesuzņēmums ir apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kuras galvenais birojs ir trešā valstī, vai trešās valsts apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība, – saskaņā ar 260. līdz 263. pantu;

| d) | apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībām, kuru mātesuzņēmums ir jauktas darbības apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība, – saskaņā ar 265. pantu. |
| --- | --- |

d)

apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībām, kuru mātesuzņēmums ir jauktas darbības apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība, – saskaņā ar 265. pantu.

3.   Šā panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētajos gadījumos, ja apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalības sabiedrība vai apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība, vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība ar galveno biroju Savienībā ir vai nu regulētas sabiedrības, vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības saistītā sabiedrība vai pati ir regulēta sabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, uz kuru attiecas papildu uzraudzība saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 5. panta 2. punktu, grupas uzraudzības iestāde pēc apspriešanās ar pārējām attiecīgām uzraudzības iestādēm var nolemt neveikt šīs direktīvas 244. pantā minēto riska koncentrācijas uzraudzību vai šīs direktīvas 245. pantā minēto grupas iekšējo darījumu uzraudzību, vai neveikt abu veidu uzraudzību minētās apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalības sabiedrības vai minētās apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības līmenī.

4.   Ja uz jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību attiecas līdzvērtīgi noteikumi, kas noteikti gan šajā direktīvā, gan Direktīvā 2002/87/EK, jo īpaši saistībā ar uz risku balstītu uzraudzību, grupas uzraudzības iestāde pēc apspriešanās ar pārējām attiecīgajām uzraudzības iestādēm attiecīgajai jauktajai finanšu pārvaldītājsabiedrībai var piemērot tikai Direktīvas 2002/87/EK attiecīgos noteikumus.

5.   Ja uz jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību attiecas līdzvērtīgi noteikumi, kas noteikti gan šajā direktīvā, gan Direktīvā 2006/48/EK, jo īpaši saistībā ar uz risku balstītu uzraudzību, grupas uzraudzības iestāde, vienojoties ar konsolidētās uzraudzības iestādi banku un ieguldījumu pakalpojumu nozarē, var piemērot tikai tās direktīvas noteikumus, kas attiecas uz visnozīmīgāko finanšu nozari, kā noteikts saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 3. panta 2. punktu.

6.   Grupas uzraudzības iestāde informē ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (37) izveidoto Eiropas uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi) (EBI) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (38) izveidoto Eiropas uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi) (EAAPI) par lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šā panta 4. un 5. punktu. EBI, EAAPI un ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (39) izveidotā Eiropas uzraudzības iestāde (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde) (EVTI) ar Eiropas Uzraudzības iestāžu Apvienotās komitejas (Apvienotā komiteja) starpniecību izstrādā pamatnostādnes, kuru mērķis ir uzraudzības prakses konverģence, un izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko tās iesniedz Komisijai trīs gados pēc minēto pamatnostādņu pieņemšanas.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus attiecīgi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

| 3) | direktīvas 214. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Grupas uzraudzības veikšana saskaņā ar 213. pantu nenozīmē, ka uzraudzības iestādēm trešās valsts apdrošināšanas sabiedrības, trešās valsts pārapdrošināšanas sabiedrības, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības, jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas darbības apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības būtu jāuzrauga individuāli, neskarot 257. pantu, ciktāl tas attiecas uz apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībām vai jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām.”; |
| --- | --- |

3)

direktīvas 214. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Grupas uzraudzības veikšana saskaņā ar 213. pantu nenozīmē, ka uzraudzības iestādēm trešās valsts apdrošināšanas sabiedrības, trešās valsts pārapdrošināšanas sabiedrības, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības, jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas darbības apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības būtu jāuzrauga individuāli, neskarot 257. pantu, ciktāl tas attiecas uz apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībām vai jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām.”;

| 4) | direktīvas 215. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
  “1.   Ja 213. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalības sabiedrība vai apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība, vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība ir meitasuzņēmums citai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai vai citai apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībai, vai citai jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai, kuras galvenais birojs ir Savienībā, 218. līdz 258. pantu piemēro tikai tādas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības galējā mātesuzņēmuma līmenī, kuras galvenais birojs ir Savienībā.
  2.   Ja galējā mātesuzņēmuma apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība vai apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība, vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība ar galveno biroju Savienībā, kā tā minēta 1. punktā, ir meitasuzņēmums sabiedrībai, uz kuru attiecas papildu uzraudzība saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 5. panta 2. punktu, grupas uzraudzības iestāde pēc apspriešanās ar citām attiecīgām uzraudzības iestādēm var nolemt neveikt 244. pantā minēto riska koncentrācijas uzraudzību, 245. pantā minēto grupas iekšējo darījumu uzraudzību vai neveikt abu veidu uzraudzību minētā galējā mātesuzņēmuma vai sabiedrības līmenī.”; |
| --- | --- |

4)

direktīvas 215. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Ja 213. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalības sabiedrība vai apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība, vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība ir meitasuzņēmums citai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai vai citai apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībai, vai citai jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai, kuras galvenais birojs ir Savienībā, 218. līdz 258. pantu piemēro tikai tādas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības galējā mātesuzņēmuma līmenī, kuras galvenais birojs ir Savienībā.

2.   Ja galējā mātesuzņēmuma apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība vai apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība, vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība ar galveno biroju Savienībā, kā tā minēta 1. punktā, ir meitasuzņēmums sabiedrībai, uz kuru attiecas papildu uzraudzība saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 5. panta 2. punktu, grupas uzraudzības iestāde pēc apspriešanās ar citām attiecīgām uzraudzības iestādēm var nolemt neveikt 244. pantā minēto riska koncentrācijas uzraudzību, 245. pantā minēto grupas iekšējo darījumu uzraudzību vai neveikt abu veidu uzraudzību minētā galējā mātesuzņēmuma vai sabiedrības līmenī.”;

| 5) | direktīvas 216. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalības sabiedrības vai apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības, vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, kuras galvenais birojs ir Savienībā, kā minēts 213. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā, galvenais birojs nav tajā pašā dalībvalstī, kurā atrodas galējā mātesuzņēmuma Savienības līmenī, kā tas norādīts 215. pantā, galvenais birojs, dalībvalstis var atļaut savām uzraudzības iestādēm pēc apspriešanās ar grupas uzraudzības iestādi un minēto galējo mātesuzņēmumu Savienības līmenī lemt, vai uz apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības galējo mātesuzņēmumu valsts līmenī attiecināt grupas uzraudzību.”; |
| --- | --- |

5)

direktīvas 216. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalības sabiedrības vai apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības, vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, kuras galvenais birojs ir Savienībā, kā minēts 213. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā, galvenais birojs nav tajā pašā dalībvalstī, kurā atrodas galējā mātesuzņēmuma Savienības līmenī, kā tas norādīts 215. pantā, galvenais birojs, dalībvalstis var atļaut savām uzraudzības iestādēm pēc apspriešanās ar grupas uzraudzības iestādi un minēto galējo mātesuzņēmumu Savienības līmenī lemt, vai uz apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības galējo mātesuzņēmumu valsts līmenī attiecināt grupas uzraudzību.”;

| 6) | direktīvas 219. pantu aizstāj ar šādu:
  “219. pants
  Aprēķinu biežums
  1.   Grupas uzraudzības iestāde nodrošina, ka 218. panta 2. un 3. punktā minētos aprēķinus vismaz vienu reizi gadā veic apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalības sabiedrība, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība.
  Minētā aprēķina attiecīgos datus un rezultātus grupas uzraudzības iestādei iesniedz apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalības sabiedrība vai – ja grupā galvenā nav apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība – apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, vai grupas sabiedrība, ko izraudzījusi grupas uzraudzības iestāde pēc apspriešanās ar citām attiecīgām uzraudzības iestādēm un pašu grupu.
  2.   Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrība, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība un jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība pastāvīgi uzrauga grupas maksātspējas kapitāla prasību. Ja grupas riska profils ievērojami atšķiras no pieņēmumiem, kas ir grupas maksātspējas kapitāla prasības jaunākā ziņojuma pamatā, grupas maksātspējas kapitāla prasību nekavējoties pārrēķina un paziņo grupas uzraudzības iestādei.
  Ja ir pamats uzskatīt, ka grupas riska profils ir ievērojami mainījies kopš dienas, kad tika iesniegts jaunākais ziņojums par grupas maksātspējas kapitāla prasību, grupas uzraudzības iestāde var pieprasīt pārrēķināt grupas maksātspējas kapitāla prasību.”; |
| --- | --- |

6)

direktīvas 219. pantu aizstāj ar šādu:

“219. pants

Aprēķinu biežums

1.   Grupas uzraudzības iestāde nodrošina, ka 218. panta 2. un 3. punktā minētos aprēķinus vismaz vienu reizi gadā veic apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalības sabiedrība, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība.

Minētā aprēķina attiecīgos datus un rezultātus grupas uzraudzības iestādei iesniedz apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalības sabiedrība vai – ja grupā galvenā nav apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība – apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, vai grupas sabiedrība, ko izraudzījusi grupas uzraudzības iestāde pēc apspriešanās ar citām attiecīgām uzraudzības iestādēm un pašu grupu.

2.   Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrība, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība un jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība pastāvīgi uzrauga grupas maksātspējas kapitāla prasību. Ja grupas riska profils ievērojami atšķiras no pieņēmumiem, kas ir grupas maksātspējas kapitāla prasības jaunākā ziņojuma pamatā, grupas maksātspējas kapitāla prasību nekavējoties pārrēķina un paziņo grupas uzraudzības iestādei.

Ja ir pamats uzskatīt, ka grupas riska profils ir ievērojami mainījies kopš dienas, kad tika iesniegts jaunākais ziņojums par grupas maksātspējas kapitāla prasību, grupas uzraudzības iestāde var pieprasīt pārrēķināt grupas maksātspējas kapitāla prasību.”;

| 7) | direktīvas 226. pantu aizstāj ar šādu:
  “226. pants
  Pastarpinātās apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības
  1.   Aprēķinot tādas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības grupas maksātspēju, kurai ar apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības starpniecību ir līdzdalība apdrošināšanas saistītajā sabiedrībā, pārapdrošināšanas saistītajā sabiedrībā, trešās valsts apdrošināšanas sabiedrībā vai trešās valsts pārapdrošināšanas sabiedrībā, ņem vērā šādas apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības stāvokli.
  Tikai minētā aprēķina vajadzībām pastarpinātu apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrību vai pastarpinātu jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību uzskata par apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību, uz kuru attiecas I sadaļas VI nodaļas 4. iedaļas 1., 2. un 3. apakšiedaļā paredzētie noteikumi par maksātspējas kapitāla prasību un uz kuru attiecas I sadaļas VI nodaļas 3. iedaļas 1., 2. un 3. apakšiedaļā paredzētie nosacījumi par maksātspējas kapitāla prasībai izmantojamo pašu kapitālu.
  2.   Ja pastarpinātai apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībai vai pastarpinātai jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai ir subordinētais aizņēmums vai cits izmantojamais pašu kapitāls, uz kuru attiecas ierobežojumi saskaņā ar 98. pantu, to atzīst par izmantojamo pašu kapitālu līdz summai, ko aprēķina, piemērojot 98. pantā noteiktos ierobežojumus kopējam iztrūkstošajam izmantojamā pašu kapitāla apmēram grupas līmenī, salīdzinot ar maksātspējas kapitāla prasību grupas līmenī.
  Jebkādu pastarpinātas apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai pastarpinātas jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības izmantojamo pašu kapitālu, kam būtu vajadzīgs saņemt uzraudzības iestāžu iepriekšēju apstiprinājumu saskaņā ar 90. pantu, ja to tur apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība, var iekļaut grupas maksātspējas aprēķinā tikai tiktāl, ciktāl to pienācīgi ir apstiprinājusi grupas uzraudzības iestāde.”; |
| --- | --- |

7)

direktīvas 226. pantu aizstāj ar šādu:

“226. pants

Pastarpinātās apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības

1.   Aprēķinot tādas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības grupas maksātspēju, kurai ar apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības starpniecību ir līdzdalība apdrošināšanas saistītajā sabiedrībā, pārapdrošināšanas saistītajā sabiedrībā, trešās valsts apdrošināšanas sabiedrībā vai trešās valsts pārapdrošināšanas sabiedrībā, ņem vērā šādas apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības stāvokli.

Tikai minētā aprēķina vajadzībām pastarpinātu apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrību vai pastarpinātu jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību uzskata par apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību, uz kuru attiecas I sadaļas VI nodaļas 4. iedaļas 1., 2. un 3. apakšiedaļā paredzētie noteikumi par maksātspējas kapitāla prasību un uz kuru attiecas I sadaļas VI nodaļas 3. iedaļas 1., 2. un 3. apakšiedaļā paredzētie nosacījumi par maksātspējas kapitāla prasībai izmantojamo pašu kapitālu.

2.   Ja pastarpinātai apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībai vai pastarpinātai jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai ir subordinētais aizņēmums vai cits izmantojamais pašu kapitāls, uz kuru attiecas ierobežojumi saskaņā ar 98. pantu, to atzīst par izmantojamo pašu kapitālu līdz summai, ko aprēķina, piemērojot 98. pantā noteiktos ierobežojumus kopējam iztrūkstošajam izmantojamā pašu kapitāla apmēram grupas līmenī, salīdzinot ar maksātspējas kapitāla prasību grupas līmenī.

Jebkādu pastarpinātas apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai pastarpinātas jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības izmantojamo pašu kapitālu, kam būtu vajadzīgs saņemt uzraudzības iestāžu iepriekšēju apstiprinājumu saskaņā ar 90. pantu, ja to tur apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība, var iekļaut grupas maksātspējas aprēķinā tikai tiktāl, ciktāl to pienācīgi ir apstiprinājusi grupas uzraudzības iestāde.”;

| 8) | direktīvas 231. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja tiek saņemts pieteikums atļaujai aprēķināt konsolidēto grupas maksātspējas kapitāla prasību, kā arī grupas apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrību maksātspējas kapitāla prasību, pamatojoties uz iekšējo modeli, ko iesniedz apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība un tās saistītās sabiedrības vai kopīgi iesniedz apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības saistītās sabiedrības, attiecīgās uzraudzības iestādes sadarbojas, lai nolemtu, piešķirt vai nepiešķirt minēto atļauju, un paredzētu šādas atļaujas noteikumus un nosacījumus, ja tādi vajadzīgi.”; |
| --- | --- |

8)

direktīvas 231. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja tiek saņemts pieteikums atļaujai aprēķināt konsolidēto grupas maksātspējas kapitāla prasību, kā arī grupas apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrību maksātspējas kapitāla prasību, pamatojoties uz iekšējo modeli, ko iesniedz apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība un tās saistītās sabiedrības vai kopīgi iesniedz apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības saistītās sabiedrības, attiecīgās uzraudzības iestādes sadarbojas, lai nolemtu, piešķirt vai nepiešķirt minēto atļauju, un paredzētu šādas atļaujas noteikumus un nosacījumus, ja tādi vajadzīgi.”;

| 9) | direktīvas 233. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Ja no apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības un tās saistītajām sabiedrībām vai kopīgi no apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības saistītajām sabiedrībām tiek saņemts pieteikums atļaujai aprēķināt grupas apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrību maksātspējas kapitāla prasību, pamatojoties uz iekšējo modeli, 231. pantu piemēro mutatis mutandis.”; |
| --- | --- |

9)

direktīvas 233. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Ja no apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības un tās saistītajām sabiedrībām vai kopīgi no apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības saistītajām sabiedrībām tiek saņemts pieteikums atļaujai aprēķināt grupas apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrību maksātspējas kapitāla prasību, pamatojoties uz iekšējo modeli, 231. pantu piemēro mutatis mutandis.”;

| 10) | direktīvas III sadaļas II nodaļas 1. iedaļas 5. apakšiedaļas virsrakstu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

10)

direktīvas III sadaļas II nodaļas 1. iedaļas 5. apakšiedaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

| 11) | direktīvas 235. pantu aizstāj ar šādu:
  “235. pants
  Apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības grupas maksātspēja
  1.   Ja apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības ir apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmumi, grupas uzraudzības iestāde nodrošina, ka grupas maksātspēju aprēķina apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības līmenī, piemērojot 220. panta 2. punktu līdz 233. pantam.
  2.   Minētā aprēķina vajadzībām mātesuzņēmumu uzskata par apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību, uz kuru attiecas noteikumi, kas paredzēti I sadaļas VI nodaļas 4. iedaļas 1., 2. un 3. apakšiedaļā attiecībā uz maksātspējas kapitāla prasību, un tam piemēro I sadaļas VI nodaļas 3. iedaļas 1., 2. un 3. apakšiedaļā paredzētos nosacījumus attiecībā uz maksātspējas kapitāla prasībai izmantojamo pašu kapitālu.”; |
| --- | --- |

11)

direktīvas 235. pantu aizstāj ar šādu:

“235. pants

Apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības grupas maksātspēja

1.   Ja apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības ir apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmumi, grupas uzraudzības iestāde nodrošina, ka grupas maksātspēju aprēķina apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības līmenī, piemērojot 220. panta 2. punktu līdz 233. pantam.

2.   Minētā aprēķina vajadzībām mātesuzņēmumu uzskata par apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību, uz kuru attiecas noteikumi, kas paredzēti I sadaļas VI nodaļas 4. iedaļas 1., 2. un 3. apakšiedaļā attiecībā uz maksātspējas kapitāla prasību, un tam piemēro I sadaļas VI nodaļas 3. iedaļas 1., 2. un 3. apakšiedaļā paredzētos nosacījumus attiecībā uz maksātspējas kapitāla prasībai izmantojamo pašu kapitālu.”;

| 12) | direktīvas 243. pantu aizstāj ar šādu:
  “243. pants
  Apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmumi
  Direktīvas 236. līdz 242. pantu piemēro apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām, kas ir apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmumi mutatis mutandis.”; |
| --- | --- |

12)

direktīvas 243. pantu aizstāj ar šādu:

“243. pants

Apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības un jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmumi

Direktīvas 236. līdz 242. pantu piemēro apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām, kas ir apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmumi mutatis mutandis.”;

| 13) | direktīvas 244. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Dalībvalstis pieprasa apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībām vai jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām regulāri un vismaz reizi gadā ziņot grupas uzraudzības iestādei par jebkuru nozīmīgu riska koncentrāciju grupas līmenī, izņemot gadījumu, kad ir piemērojams 215. panta 2. punkts.
  Vajadzīgo informāciju grupas uzraudzības iestādei iesniedz grupas galvenā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība vai – ja galvenā sabiedrība grupā nav apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība – apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība, jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība vai grupas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība, kuru grupas uzraudzības iestāde norādījusi pēc apspriešanās ar pārējām attiecīgām uzraudzības iestādēm un grupu.
  Grupas uzraudzības iestāde veic šā punkta pirmajā daļā minētas riska koncentrācijas uzraudzības pārbaudi.”; |
| --- | --- |

13)

direktīvas 244. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Dalībvalstis pieprasa apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībām vai jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām regulāri un vismaz reizi gadā ziņot grupas uzraudzības iestādei par jebkuru nozīmīgu riska koncentrāciju grupas līmenī, izņemot gadījumu, kad ir piemērojams 215. panta 2. punkts.

Vajadzīgo informāciju grupas uzraudzības iestādei iesniedz grupas galvenā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība vai – ja galvenā sabiedrība grupā nav apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība – apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība, jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība vai grupas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība, kuru grupas uzraudzības iestāde norādījusi pēc apspriešanās ar pārējām attiecīgām uzraudzības iestādēm un grupu.

Grupas uzraudzības iestāde veic šā punkta pirmajā daļā minētas riska koncentrācijas uzraudzības pārbaudi.”;

| 14) | direktīvas 245. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Dalībvalstis pieprasa apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībām un jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām regulāri un vismaz reizi gadā ziņot grupas uzraudzības iestādei par grupas apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrību visiem nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem, tostarp tiem, kas veikti ar fiziskām personām, kurām ir ciešas attiecības ar kādu no grupas sabiedrībām, izņemot gadījumus, kad piemēro 215. panta 2. punktu.
  Turklāt dalībvalstis pieprasa pēc iespējas ātrāk ziņot par ļoti nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem.
  Vajadzīgo informāciju grupas uzraudzības iestādei iesniedz grupas galvenā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība vai – ja grupas galvenā sabiedrība nav apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība – apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība, jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība vai grupas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība, kuru grupas uzraudzības iestāde norādījusi pēc apspriešanās ar pārējām attiecīgām uzraudzības iestādēm un grupu.
  Grupas uzraudzības iestāde veic grupas iekšējo darījumu uzraudzības pārbaudi.”; |
| --- | --- |

14)

direktīvas 245. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Dalībvalstis pieprasa apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībām un jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām regulāri un vismaz reizi gadā ziņot grupas uzraudzības iestādei par grupas apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrību visiem nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem, tostarp tiem, kas veikti ar fiziskām personām, kurām ir ciešas attiecības ar kādu no grupas sabiedrībām, izņemot gadījumus, kad piemēro 215. panta 2. punktu.

Turklāt dalībvalstis pieprasa pēc iespējas ātrāk ziņot par ļoti nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem.

Vajadzīgo informāciju grupas uzraudzības iestādei iesniedz grupas galvenā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība vai – ja grupas galvenā sabiedrība nav apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība – apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība, jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība vai grupas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība, kuru grupas uzraudzības iestāde norādījusi pēc apspriešanās ar pārējām attiecīgām uzraudzības iestādēm un grupu.

Grupas uzraudzības iestāde veic grupas iekšējo darījumu uzraudzības pārbaudi.”;

| 15) | direktīvas 246. panta 4. punkta pirmo, otro un trešo daļu aizstāj ar šādām:
  “4.   Dalībvalstis pieprasa apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalības sabiedrībai, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībai vai jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai grupas līmenī veikt 45. pantā pieprasīto novērtējumu. Uz pašu riska un maksātspējas novērtējumu, ko veic grupas līmenī, attiecas grupas uzraudzības iestādes uzraudzības pārbaude saskaņā ar III nodaļu.
  Ja maksātspējas aprēķinu grupas līmenī veic saskaņā ar 1. metodi, kā minēts 230. pantā, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalības sabiedrība, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība grupas uzraudzības iestādei pienācīgi izskaidro atšķirību starp visu saistīto grupas apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrību maksātspējas kapitāla prasību summu un grupas konsolidēto maksātspējas kapitāla prasību.
  Ja ir panākta vienošanās ar grupas uzraudzības iestādi, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalības sabiedrība, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība var veikt saskaņā ar 45. pantu pieprasītos novērtējumus grupas līmenī un grupas meitasuzņēmuma līmenī vienlaikus un sagatavot vienu dokumentu, kurā ietverti visi novērtējumi.”; |
| --- | --- |

15)

direktīvas 246. panta 4. punkta pirmo, otro un trešo daļu aizstāj ar šādām:

“4.   Dalībvalstis pieprasa apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalības sabiedrībai, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībai vai jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai grupas līmenī veikt 45. pantā pieprasīto novērtējumu. Uz pašu riska un maksātspējas novērtējumu, ko veic grupas līmenī, attiecas grupas uzraudzības iestādes uzraudzības pārbaude saskaņā ar III nodaļu.

Ja maksātspējas aprēķinu grupas līmenī veic saskaņā ar 1. metodi, kā minēts 230. pantā, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalības sabiedrība, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība grupas uzraudzības iestādei pienācīgi izskaidro atšķirību starp visu saistīto grupas apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrību maksātspējas kapitāla prasību summu un grupas konsolidēto maksātspējas kapitāla prasību.

Ja ir panākta vienošanās ar grupas uzraudzības iestādi, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalības sabiedrība, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība var veikt saskaņā ar 45. pantu pieprasītos novērtējumus grupas līmenī un grupas meitasuzņēmuma līmenī vienlaikus un sagatavot vienu dokumentu, kurā ietverti visi novērtējumi.”;

| 16) | direktīvas 247. panta 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | ja grupas galvenā sabiedrība nav apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība, šāda uzraudzības iestāde:






  i) | ja apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības mātesuzņēmums ir apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība – uzraudzības iestāde, kura ir licencējusi minēto apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību; |
| --- | --- | --- | --- |

16)

direktīvas 247. panta 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

ja grupas galvenā sabiedrība nav apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība, šāda uzraudzības iestāde:

i)

ja apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības mātesuzņēmums ir apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība – uzraudzības iestāde, kura ir licencējusi minēto apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību;

| ii) | ja vairāk nekā vienas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības ar galveno biroju Savienībā mātesuzņēmums ir viena un tā pati apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība un viena no minētajām sabiedrībām ir licencēta dalībvalstī, kurā ir apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības galvenais birojs, – minētajā dalībvalstī licencētās apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības uzraudzības iestāde; |
| --- | --- |

ii)

ja vairāk nekā vienas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības ar galveno biroju Savienībā mātesuzņēmums ir viena un tā pati apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība un viena no minētajām sabiedrībām ir licencēta dalībvalstī, kurā ir apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības galvenais birojs, – minētajā dalībvalstī licencētās apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības uzraudzības iestāde;

| iii) | ja grupā ir vairāk par vienu galveno apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrību vai jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību, kuru galvenie biroji ir dažādās dalībvalstīs, un katrā no minētajām dalībvalstīm ir apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība, – tādas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības uzraudzības iestāde, kurai ir lielākā kopējā bilance; |
| --- | --- |

iii)

ja grupā ir vairāk par vienu galveno apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrību vai jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību, kuru galvenie biroji ir dažādās dalībvalstīs, un katrā no minētajām dalībvalstīm ir apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība, – tādas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības uzraudzības iestāde, kurai ir lielākā kopējā bilance;

| iv) | ja vairāk nekā vienas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības ar galveno biroju Savienībā mātesuzņēmums ir viena un tā pati apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībavai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība un neviena no minētajām sabiedrībām nav licencēta dalībvalstī, kurā ir apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības galvenais birojs, – uzraudzības iestāde, kura ir licencējusi apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību ar lielāko kopējo bilanci; vai |
| --- | --- |

iv)

ja vairāk nekā vienas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības ar galveno biroju Savienībā mātesuzņēmums ir viena un tā pati apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībavai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība un neviena no minētajām sabiedrībām nav licencēta dalībvalstī, kurā ir apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības galvenais birojs, – uzraudzības iestāde, kura ir licencējusi apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību ar lielāko kopējo bilanci; vai

| v) | ja grupai nav mātesuzņēmuma, kā arī visos citos gadījumos, kas nav minēti i) līdz iv) apakšpunktā, – uzraudzības iestāde, kura ir licencējusi apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību ar lielāko kopējo bilanci.”; |
| --- | --- |

v)

ja grupai nav mātesuzņēmuma, kā arī visos citos gadījumos, kas nav minēti i) līdz iv) apakšpunktā, – uzraudzības iestāde, kura ir licencējusi apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību ar lielāko kopējo bilanci.”;

| 17) | direktīvas 249. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
  “Grupas uzraudzības iestāde attiecīgajām uzraudzības iestādēm un EAAPI saskaņā ar 19. pantu, 51. panta 1. punktu un 254. panta 2. punktu sniedz informāciju par grupu, jo īpaši par grupas juridisko, vadības un organizatorisko struktūru.”; |
| --- | --- |

17)

direktīvas 249. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Grupas uzraudzības iestāde attiecīgajām uzraudzības iestādēm un EAAPI saskaņā ar 19. pantu, 51. panta 1. punktu un 254. panta 2. punktu sniedz informāciju par grupu, jo īpaši par grupas juridisko, vadības un organizatorisko struktūru.”;

| 18) | direktīvas 256. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
  “1.   Dalībvalstis pieprasa apdrošināšanas un pārapdrošināšanas dalības sabiedrībām, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībāmun jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām ik gadu publiskot ziņojumu par maksātspēju un finanšu stāvokli grupas līmenī. Direktīvas 51., 53., 54. un 55. pantu piemēro mutatis mutandis.
  2.   Ja ir panākta vienošanās ar grupas uzraudzības iestādi, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalības sabiedrība, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība var sagatavot vienu ziņojumu par savu maksātspēju un finanšu stāvokli, kurā ietver:






  a) | informāciju grupas līmenī, kas jāatklāj saskaņā ar šā panta 1. punktu; |
| --- | --- | --- |

18)

direktīvas 256. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Dalībvalstis pieprasa apdrošināšanas un pārapdrošināšanas dalības sabiedrībām, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībāmun jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām ik gadu publiskot ziņojumu par maksātspēju un finanšu stāvokli grupas līmenī. Direktīvas 51., 53., 54. un 55. pantu piemēro mutatis mutandis.

2.   Ja ir panākta vienošanās ar grupas uzraudzības iestādi, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalības sabiedrība, apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība var sagatavot vienu ziņojumu par savu maksātspēju un finanšu stāvokli, kurā ietver:

a)

informāciju grupas līmenī, kas jāatklāj saskaņā ar šā panta 1. punktu;

| b) | informāciju par jebkuru grupas meitasuzņēmumu, šādai informācijai jābūt atsevišķi identificējamai un jāatklāj saskaņā ar 51., 53., 54. un 55. pantu. |
| --- | --- |

b)

informāciju par jebkuru grupas meitasuzņēmumu, šādai informācijai jābūt atsevišķi identificējamai un jāatklāj saskaņā ar 51., 53., 54. un 55. pantu.

Pirms vienošanās saskaņā ar šā punkta pirmo daļu grupas uzraudzības iestāde apspriežas ar uzraudzītāju kolēģijas locekļiem un pienācīgi ņem vērā viņu uzskatus un iebildumus.”;

| 19) | direktīvas 257. pantu aizstāj ar šādu:
  “257. pants
  Apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūra
  Dalībvalstis pieprasa, lai visas personas, kuras faktiski vada apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrību vai jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību, būtu atbilstīgas un piemērotas savu pienākumu veikšanai.
  Šīs direktīvas 42. pantu piemēro mutatis mutandis.”; |
| --- | --- |

19)

direktīvas 257. pantu aizstāj ar šādu:

“257. pants

Apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūra

Dalībvalstis pieprasa, lai visas personas, kuras faktiski vada apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrību vai jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību, būtu atbilstīgas un piemērotas savu pienākumu veikšanai.

Šīs direktīvas 42. pantu piemēro mutatis mutandis.”;

| 20) | direktīvas 258. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
  “1.   Ja grupas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības neatbilst 218. līdz 246. pantā paredzētajām prasībām vai ja prasības ir izpildītas, bet maksātspēja tomēr var tikt apdraudēta, vai ja grupas iekšējie darījumi vai riska koncentrācija apdraud apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību finanšu pozīciju, pasākumus, kas vajadzīgi, lai pēc iespējas ātrāk labotu situāciju, pieņem šādas iestādes:
  a)   grupas uzraudzības iestāde– attiecībā uz apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībām un jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām;
  b)   uzraudzības iestādes– attiecībā uz apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām.
  Ja pirmās daļas a) apakšpunktā minētajā gadījumā grupas uzraudzības iestāde nav viena no tās dalībvalsts uzraudzības iestādēm, kurā ir apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības galvenais birojs, grupas uzraudzības iestāde paziņo minētajām uzraudzības iestādēm savus secinājumus, lai tās varētu veikt vajadzīgos pasākumus.
  Ja pirmās daļas b) apakšpunktā minētajā gadījumā grupas uzraudzības iestāde nav viena no tās dalībvalsts uzraudzības iestādēm, kurā ir apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības galvenais birojs, grupas uzraudzības iestāde paziņo minētajām uzraudzības iestādēm savus secinājumus, lai tās varētu veikt vajadzīgos pasākumus.
  Neskarot 2. punktu, dalībvalstis nosaka pasākumus, kurus to uzraudzības iestādes var veikt attiecībā uz apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībām un jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām.
  Attiecīgās uzraudzības iestādes, tostarp grupas uzraudzības iestāde, attiecīgā gadījumā savus pasākumus koordinē.
  2.   Neskarot savu krimināltiesību normas, dalībvalstis nosaka sankcijas vai pieņem pasākumus attiecībā uz apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībām un jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, kuras pārkāpj normatīvos vai administratīvos aktus, kas ir stājušies spēkā šīs sadaļas transponēšanai, vai personām, kuras faktiski vada minētās sabiedrības. Uzraudzības iestādes cieši sadarbojas, lai nodrošinātu to, ka šādas sankcijas vai pasākumi ir efektīvi, jo īpaši, ja apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības centrālā administrācija vai galvenais uzņēmums neatrodas tajā pašā dalībvalstī, kurā ir tās galvenais birojs.”; |
| --- | --- |

20)

direktīvas 258. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Ja grupas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības neatbilst 218. līdz 246. pantā paredzētajām prasībām vai ja prasības ir izpildītas, bet maksātspēja tomēr var tikt apdraudēta, vai ja grupas iekšējie darījumi vai riska koncentrācija apdraud apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību finanšu pozīciju, pasākumus, kas vajadzīgi, lai pēc iespējas ātrāk labotu situāciju, pieņem šādas iestādes:

a)   grupas uzraudzības iestāde– attiecībā uz apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībām un jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām;

b)   uzraudzības iestādes– attiecībā uz apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām.

Ja pirmās daļas a) apakšpunktā minētajā gadījumā grupas uzraudzības iestāde nav viena no tās dalībvalsts uzraudzības iestādēm, kurā ir apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības galvenais birojs, grupas uzraudzības iestāde paziņo minētajām uzraudzības iestādēm savus secinājumus, lai tās varētu veikt vajadzīgos pasākumus.

Ja pirmās daļas b) apakšpunktā minētajā gadījumā grupas uzraudzības iestāde nav viena no tās dalībvalsts uzraudzības iestādēm, kurā ir apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības galvenais birojs, grupas uzraudzības iestāde paziņo minētajām uzraudzības iestādēm savus secinājumus, lai tās varētu veikt vajadzīgos pasākumus.

Neskarot 2. punktu, dalībvalstis nosaka pasākumus, kurus to uzraudzības iestādes var veikt attiecībā uz apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībām un jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām.

Attiecīgās uzraudzības iestādes, tostarp grupas uzraudzības iestāde, attiecīgā gadījumā savus pasākumus koordinē.

2.   Neskarot savu krimināltiesību normas, dalībvalstis nosaka sankcijas vai pieņem pasākumus attiecībā uz apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībām un jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, kuras pārkāpj normatīvos vai administratīvos aktus, kas ir stājušies spēkā šīs sadaļas transponēšanai, vai personām, kuras faktiski vada minētās sabiedrības. Uzraudzības iestādes cieši sadarbojas, lai nodrošinātu to, ka šādas sankcijas vai pasākumi ir efektīvi, jo īpaši, ja apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības centrālā administrācija vai galvenais uzņēmums neatrodas tajā pašā dalībvalstī, kurā ir tās galvenais birojs.”;

| 21) | direktīvas 262. pantu aizstāj ar šādu:
  “262. pants
  Trešā valstī reģistrēti mātesuzņēmumi – līdzvērtības neesamība
  1.   Ja saskaņā ar 260. pantu veiktā pārbaudē konstatē, ka nav līdzvērtīgas uzraudzības, dalībvalstis apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām piemēro vai nu 218. līdz 258. pantu, izņemot 236. līdz 243. pantu, vai arī vienu no metodēm, kas norādītas šā panta 2. punktā mutatis mutandis.
  Direktīvas 218. līdz 258. pantā norādītos vispārējos principus un metodes piemēro apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības, jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, trešās valsts apdrošināšanas sabiedrības vai trešās valsts pārapdrošināšanas sabiedrības līmenī.
  Tikai grupas maksātspējas aprēķināšanas vajadzībām mātesuzņēmumu uzskata par apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību, uz kuru attiecas I sadaļas VI nodaļas, 3. iedaļas 1., 2. un 3. apakšiedaļas noteikumi par maksātspējas kapitāla prasībai izmantojamo pašu kapitālu un viena no šādām prasībām:






  a) | maksātspējas kapitāla prasība, kas noteikta saskaņā ar 226. panta principiem, ja tā ir apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība; |
| --- | --- | --- |

21)

direktīvas 262. pantu aizstāj ar šādu:

“262. pants

Trešā valstī reģistrēti mātesuzņēmumi – līdzvērtības neesamība

1.   Ja saskaņā ar 260. pantu veiktā pārbaudē konstatē, ka nav līdzvērtīgas uzraudzības, dalībvalstis apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām piemēro vai nu 218. līdz 258. pantu, izņemot 236. līdz 243. pantu, vai arī vienu no metodēm, kas norādītas šā panta 2. punktā mutatis mutandis.

Direktīvas 218. līdz 258. pantā norādītos vispārējos principus un metodes piemēro apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības, jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, trešās valsts apdrošināšanas sabiedrības vai trešās valsts pārapdrošināšanas sabiedrības līmenī.

Tikai grupas maksātspējas aprēķināšanas vajadzībām mātesuzņēmumu uzskata par apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību, uz kuru attiecas I sadaļas VI nodaļas, 3. iedaļas 1., 2. un 3. apakšiedaļas noteikumi par maksātspējas kapitāla prasībai izmantojamo pašu kapitālu un viena no šādām prasībām:

a)

maksātspējas kapitāla prasība, kas noteikta saskaņā ar 226. panta principiem, ja tā ir apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība;

| b) | maksātspējas kapitāla prasība, kas noteikta saskaņā ar 227. panta principiem, ja tā ir trešās valsts apdrošināšanas sabiedrība vai trešās valsts pārapdrošināšanas sabiedrība. |
| --- | --- |

b)

maksātspējas kapitāla prasība, kas noteikta saskaņā ar 227. panta principiem, ja tā ir trešās valsts apdrošināšanas sabiedrība vai trešās valsts pārapdrošināšanas sabiedrība.

2.   Dalībvalstis ļauj savām uzraudzības iestādēm piemērot citas metodes, ar kurām nodrošina piemērotu uzraudzību grupas apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām. Par minētajām metodēm pēc apspriešanās ar pārējām attiecīgām uzraudzības iestādēm vienojas ar grupas uzraudzības iestādi.

Uzraudzības iestādes jo īpaši var pieprasīt tādas apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības izveidi, kuras galvenais birojs ir Savienībā, vai tādas jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības izveidi, kuras galvenais birojs ir Savienībā, un piemērot šo sadaļu grupas apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām, kuru galvenā sabiedrība ir minētā apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība.

Izvēlētās metodes ļauj sasniegt grupas uzraudzības mērķus, kā tie definēti šajā sadaļā, un par tām paziņo pārējām attiecīgām uzraudzības iestādēm un Komisijai.”;

| 22) | direktīvas 263. panta pirmo un otro daļu aizstāj ar šādām:
  “Ja 260. pantā minētais mātesuzņēmums ir tādas apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmums, kuras galvenais birojs ir trešā valstī, vai trešās valsts apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības meitasuzņēmums, dalībvalstis piemēro 260. pantā minēto pārbaudi tikai galējā mātesuzņēmuma līmenī, kas ir trešās valsts apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība, trešās valsts jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas sabiedrība vai trešās valsts pārapdrošināšanas sabiedrība.
  Tomēr 260. pantā minētās līdzvērtīgās uzraudzības neesamības gadījumā uzraudzības iestādes var veikt jaunu pārbaudi zemākā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības mātesuzņēmuma līmenī, kas var būt gan trešās valsts apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības, gan trešās valsts jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrības, gan trešās valsts apdrošināšanas sabiedrības, kā arī trešās valsts pārapdrošināšanas sabiedrības līmenis.”; |
| --- | --- |

22)

direktīvas 263. panta pirmo un otro daļu aizstāj ar šādām:

“Ja 260. pantā minētais mātesuzņēmums ir tādas apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmums, kuras galvenais birojs ir trešā valstī, vai trešās valsts apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības meitasuzņēmums, dalībvalstis piemēro 260. pantā minēto pārbaudi tikai galējā mātesuzņēmuma līmenī, kas ir trešās valsts apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība, trešās valsts jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas sabiedrība vai trešās valsts pārapdrošināšanas sabiedrība.

Tomēr 260. pantā minētās līdzvērtīgās uzraudzības neesamības gadījumā uzraudzības iestādes var veikt jaunu pārbaudi zemākā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības mātesuzņēmuma līmenī, kas var būt gan trešās valsts apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības, gan trešās valsts jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrības, gan trešās valsts apdrošināšanas sabiedrības, kā arī trešās valsts pārapdrošināšanas sabiedrības līmenis.”;

5. pants

Pārskatīšana

Komisija pilnībā pārskata Direktīvu 2002/87/EK, tostarp saskaņā ar to pieņemtos deleģētos un īstenošanas aktus. Pēc minētās pārskatīšanas Komisija līdz 2012. gada 31. decembrim Eiropas Parlamentam un Padomei nosūta ziņojumu, kurā jo īpaši izskata minētās direktīvas darbības jomu, tostarp to, vai darbības jomu vajadzētu paplašināt, pārskatot 3. pantu, un minētās direktīvas piemērošanu neregulētām vienībām, jo īpaši īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām. Ziņojumā arī iekļauj tādu finanšu konglomerātu noteikšanas kritērijus, kuri pieder lielākām nefinanšu grupām un kuru visas darbības banku nozarē, apdrošināšanas nozarē un ieguldījumu pakalpojumu nozarē kopā finanšu pakalpojumu iekšējā tirgū ir būtiski svarīgas.

Komisija arī izvērtē, vai EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību būtu jāizdod pamatnostādnes par šīs būtiskās nozīmības novērtēšanu.

Tajā pašā kontekstā ziņojumā apskata sistēmiski nozīmīgus finanšu konglomerātus, kuru izmērs, savstarpējā saistība vai sarežģītība padara tos par īpaši ievainojamiem un kurus nosaka, pēc analoģijas piemērojot Finanšu stabilitātes padomes un Bāzeles Banku uzraudzības komitejas standartus, kas tiek pastāvīgi pilnveidoti. Turklāt ziņojumā izskata iespēju ieviest obligātu stresa testēšanu. Vajadzības gadījumā ziņojumam seko tiesību aktu priekšlikumi.

6. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2013. gada 10. jūnijam izpildītu šīs direktīvas 1., 2. un 3. panta prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto tiesību aktu noteikumus un minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

2.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2013. gada 10. jūnijam izpildītu šīs direktīvas 4. panta prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto tiesību aktu noteikumus un minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

3.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2013. gada 22. jūlijam izpildītu šīs direktīvas 2. panta 23. punkta prasības, kā arī šīs direktīvas 2. panta 1. punkta un 2. punkta a) apakšpunkta prasības tiktāl, ciktāl minētie noteikumi groza Direktīvas 2002/87/EK 1. pantu, 2. panta 4. punktu, 5.a punktu un 16. punktu un 3. panta 2. punktu attiecībā uz alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto tiesību aktu noteikumus un minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

4.   Kad dalībvalstis pieņem šajā pantā minētos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka kārtību, kādā šāda atsauce tiek nodrošināta.

5.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

8. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2011. gada 16. novembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

W. SZCZUKA

---

(1)  OV C 62, 26.2.2011., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2011. gada 8. novembra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.

3

(4)  Padomes Pirmā direktīva 73/239/EEK (1973. gada 24. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz uzņēmējdarbības sākšanu un veikšanu tiešās apdrošināšanas nozarē, kas nav dzīvības apdrošināšana (OV L 228, 16.8.1973., 3. lpp.).

4

(5)  Padomes Direktīva 92/49/EEK (1992. gada 18. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu attiecībā uz tiešo apdrošināšanu, kas nav dzīvības apdrošināšana (Trešā nedzīvības apdrošināšanas direktīva (OV L 228, 11.8.1992., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/78/EK (1998. gada 27. oktobris) par apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzību (OV L 330, 5.12.1998., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/83/EK (2002. gada 5. novembris) par dzīvības apdrošināšanu (OV L 345, 19.12.2002., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/68/EK (2005. gada 16. novembris) par pārapdrošināšanu (OV L 323, 9.12.2005., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/48/EK (2006. gada 14. jūnijs) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/49/EK (2006. gada 14. jūnijs) par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (OV L 177, 30.6.2006., 201. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērstpapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

14

(15)  OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.

15

(16)  OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.

16

(17)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

17

(18)  OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.

18

(19)  OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.

19

(20)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.”;

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/83/EK (2002. gada 5. novembris) par dzīvības apdrošināšanu (OV L 345, 19.12.2002., 1. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/68/EK (2005. gada 16. novembris) par pārapdrošināšanu (OV L 323, 9.12.2005., 1. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/48/EK (2006. gada 14. jūnijs) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

25

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

27

(28)  OV L 177, 30.6.2006., 201. lpp.

28

(29)  OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp.

29

(30)  OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.”;

30

(31)  OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.

31

(32)  OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.

32

(33)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.”;

33

(34)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.”;

34

(35)  OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.

35

(36)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.”;

36

(37)  OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.

37

(38)  OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.

38

(39)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.”;

39

---

I PIELIKUMS

Direktīvas 98/78/EK I un II pielikumu groza šādi:

| A) | direktīvas I pielikumu groza šādi:






  1) | pielikuma 2.1. iedaļā:






  a) | ceturtās daļas otro ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “— | ir tādas apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības, pārapdrošināšanas uzņēmuma vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības saistītais uzņēmums, kam juridiskā adrese ir tajā pašā dalībvalstī, kur minētajam apdrošināšanas uzņēmumam vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, un veicamajā aprēķinā ir ņemta vērā gan apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, gan saistītais apdrošināšanas uzņēmums vai saistītais pārapdrošināšanas uzņēmums.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

A)

direktīvas I pielikumu groza šādi:

1)

pielikuma 2.1. iedaļā:

a)

ceturtās daļas otro ievilkumu aizstāj ar šādu:

“—

ir tādas apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības, pārapdrošināšanas uzņēmuma vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības saistītais uzņēmums, kam juridiskā adrese ir tajā pašā dalībvalstī, kur minētajam apdrošināšanas uzņēmumam vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, un veicamajā aprēķinā ir ņemta vērā gan apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, gan saistītais apdrošināšanas uzņēmums vai saistītais pārapdrošināšanas uzņēmums.”;

| b) | piekto daļu aizstāj ar šādu:
  “Dalībvalstis var neprasīt koriģētās maksātspējas aprēķinu arī tad, ja apdrošināšanas uzņēmums vai pārapdrošināšanas uzņēmums ir saistītais apdrošināšanas uzņēmums vai saistītais pārapdrošināšanas uzņēmums tādam citam apdrošināšanas uzņēmumam, citam pārapdrošināšanas uzņēmumam vai apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībai, vai jauktai finanšu kontrolakciju sabiedrībai, kam juridiskā adrese ir citā dalībvalstī, un attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes ir vienojušās uzticēt papildu uzraudzības īstenošanu šīs citas dalībvalsts kompetentajai iestādei.”; |
| --- | --- |

b)

piekto daļu aizstāj ar šādu:

“Dalībvalstis var neprasīt koriģētās maksātspējas aprēķinu arī tad, ja apdrošināšanas uzņēmums vai pārapdrošināšanas uzņēmums ir saistītais apdrošināšanas uzņēmums vai saistītais pārapdrošināšanas uzņēmums tādam citam apdrošināšanas uzņēmumam, citam pārapdrošināšanas uzņēmumam vai apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībai, vai jauktai finanšu kontrolakciju sabiedrībai, kam juridiskā adrese ir citā dalībvalstī, un attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes ir vienojušās uzticēt papildu uzraudzības īstenošanu šīs citas dalībvalsts kompetentajai iestādei.”;

| 2) | pielikuma 2.2. iedaļu aizstāj ar šādu:
  “2.2.   Pastarpinātas apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības un pastarpinātas jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības
  Aprēķinot koriģēto maksātspēju apdrošināšanas uzņēmumam vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kam ar apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības starpniecību ir dalība kādā saistītā apdrošināšanas uzņēmumā, saistītajā pārapdrošināšanas uzņēmumā, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmumā vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumā, aprēķinā ņem vērā netiešās apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības vai netiešās jauktās finanšu kontrolakciju sabiedrības stāvokli. Tikai šā aprēķina vajadzībām, kurš jāveic saskaņā ar vispārīgiem principiem un metodēm, kas aprakstītas šajā pielikumā, šo apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrību vai jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību uzskata par analoģisku apdrošināšanas uzņēmumam vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kura maksātspējas prasība ir nulle, un attiecībā uz elementiem, kas izmantojami maksātspējas rezervei, uz to attiecas nosacījumi, kas noteikti Direktīvas 73/239/EEK 16. pantā, 2002/83/EK 27. pantā vai Direktīvas 2005/68/EK 36. pantā.”; |
| --- | --- |

2)

pielikuma 2.2. iedaļu aizstāj ar šādu:

“2.2.   Pastarpinātas apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības un pastarpinātas jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības

Aprēķinot koriģēto maksātspēju apdrošināšanas uzņēmumam vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kam ar apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības starpniecību ir dalība kādā saistītā apdrošināšanas uzņēmumā, saistītajā pārapdrošināšanas uzņēmumā, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmumā vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumā, aprēķinā ņem vērā netiešās apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības vai netiešās jauktās finanšu kontrolakciju sabiedrības stāvokli. Tikai šā aprēķina vajadzībām, kurš jāveic saskaņā ar vispārīgiem principiem un metodēm, kas aprakstītas šajā pielikumā, šo apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrību vai jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību uzskata par analoģisku apdrošināšanas uzņēmumam vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kura maksātspējas prasība ir nulle, un attiecībā uz elementiem, kas izmantojami maksātspējas rezervei, uz to attiecas nosacījumi, kas noteikti Direktīvas 73/239/EEK 16. pantā, 2002/83/EK 27. pantā vai Direktīvas 2005/68/EK 36. pantā.”;

| B) | direktīvas II pielikumu groza šādi:






  1) | virsrakstu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- | --- |

B)

direktīvas II pielikumu groza šādi:

1)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

| 2) | pielikuma 1. punktā pirmo daļu aizstāj ar šādu:






  “1. | Kompetentās iestādes nodrošina šajā pielikumā aprakstītās metodes konsekventu piemērošanu attiecībā uz diviem vai vairāk apdrošināšanas uzņēmumiem vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kā minēts 2. panta 2. punktā, kas ir kādas apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības, jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmuma vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmuma dažādās dalībvalstīs dibināti meitasuzņēmumi.”; |
| --- | --- | --- |

2)

pielikuma 1. punktā pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“1.

Kompetentās iestādes nodrošina šajā pielikumā aprakstītās metodes konsekventu piemērošanu attiecībā uz diviem vai vairāk apdrošināšanas uzņēmumiem vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kā minēts 2. panta 2. punktā, kas ir kādas apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības, jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmuma vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmuma dažādās dalībvalstīs dibināti meitasuzņēmumi.”;

| 3) | pielikuma 2. punkta otro un trešo ievilkumu un daļu aiz trešā ievilkuma aizstāj ar šādu:






  “— | ja šā apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma un viena vai vairāku citu apdrošināšanas uzņēmumu vai pārapdrošināšanas uzņēmumu, kam licence piešķirta vienā dalībvalstī, mātesuzņēmums ir viena un tā pati apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība, jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums un attiecīgo apdrošināšanas uzņēmumu vai pārapdrošināšanas uzņēmumu ņem vērā aprēķinā, kā paredzēts šajā pielikumā, par vienu no šiem citiem uzņēmumiem, |
| --- | --- | --- |

3)

pielikuma 2. punkta otro un trešo ievilkumu un daļu aiz trešā ievilkuma aizstāj ar šādu:

“—

ja šā apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma un viena vai vairāku citu apdrošināšanas uzņēmumu vai pārapdrošināšanas uzņēmumu, kam licence piešķirta vienā dalībvalstī, mātesuzņēmums ir viena un tā pati apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība, jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums un attiecīgo apdrošināšanas uzņēmumu vai pārapdrošināšanas uzņēmumu ņem vērā aprēķinā, kā paredzēts šajā pielikumā, par vienu no šiem citiem uzņēmumiem,

| — | ja šā apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma un viena vai vairāku citu apdrošināšanas uzņēmumu vai pārapdrošināšanas uzņēmumu, kam licence piešķirta citās dalībvalstīs, mātesuzņēmums ir viena un tā pati apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība, jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums un saskaņā ar 4. panta 2. punktu ir noslēgts līgums, kas papildu uzraudzību, uz kuru attiecas šis pielikums, uztic citas dalībvalsts uzraudzības iestādei. |
| --- | --- |

—

ja šā apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma un viena vai vairāku citu apdrošināšanas uzņēmumu vai pārapdrošināšanas uzņēmumu, kam licence piešķirta citās dalībvalstīs, mātesuzņēmums ir viena un tā pati apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība, jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums un saskaņā ar 4. panta 2. punktu ir noslēgts līgums, kas papildu uzraudzību, uz kuru attiecas šis pielikums, uztic citas dalībvalsts uzraudzības iestādei.

Citas apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrību, jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību vai trešās valsts apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu pakāpeniskas dalības gadījumā apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībā, jauktā finanšu kontrolakciju sabiedrībā vai trešās valsts apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumā aprēķinus, kuri paredzēti šajā pielikumā, dalībvalstis var piemērot tikai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu galējam mātesuzņēmumam, kas ir kāda apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība, jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums.”;

| 4) | pielikuma 3. punktu aizstāj ar šādu:






  “3. | Kompetentās iestādes nodrošina, ka aprēķinus, kas ir analoģiski tiem, kuri aprakstīti I pielikumā, veic par apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībām, jauktām finanšu kontrolakciju sabiedrībām, trešo valstu apdrošināšanas vai trešo valstu pārapdrošināšanas uzņēmumiem.
  Šī analoģija ir I pielikumā aprakstīto vispārīgo principu un metožu piemērošana apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībai, jauktai finanšu kontrolakciju sabiedrībai, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmumam vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumam.
  Tikai šā aprēķina vajadzībām mātesuzņēmumu pielīdzina apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, uz ko attiecas šādi nosacījumi:






  — | nulles maksātspējas prasība, ja tas ir apdrošināšanas grupas kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, |
| --- | --- | --- | --- |

4)

pielikuma 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.

Kompetentās iestādes nodrošina, ka aprēķinus, kas ir analoģiski tiem, kuri aprakstīti I pielikumā, veic par apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībām, jauktām finanšu kontrolakciju sabiedrībām, trešo valstu apdrošināšanas vai trešo valstu pārapdrošināšanas uzņēmumiem.

Šī analoģija ir I pielikumā aprakstīto vispārīgo principu un metožu piemērošana apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībai, jauktai finanšu kontrolakciju sabiedrībai, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmumam vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumam.

Tikai šā aprēķina vajadzībām mātesuzņēmumu pielīdzina apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, uz ko attiecas šādi nosacījumi:

—

nulles maksātspējas prasība, ja tas ir apdrošināšanas grupas kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība,

| — | maksātspējas prasība, ko nosaka saskaņā ar I pielikuma 2.3. iedaļas principiem, ja tas ir trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums, |
| --- | --- |

—

maksātspējas prasība, ko nosaka saskaņā ar I pielikuma 2.3. iedaļas principiem, ja tas ir trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums,

| — | tādi paši nosacījumi, kādi noteikti Direktīvas 73/239/EEK 16. panta 1. punktā vai Direktīvas 79/267/EEK 18. pantā attiecībā uz elementiem, kas izmantojami maksātspējas rezervei.” |
| --- | --- |

—

tādi paši nosacījumi, kādi noteikti Direktīvas 73/239/EEK 16. panta 1. punktā vai Direktīvas 79/267/EEK 18. pantā attiecībā uz elementiem, kas izmantojami maksātspējas rezervei.”

---

II PIELIKUMS

Direktīvas 2002/87/EK I pielikumā sadaļā “II. Tehniskās aprēķināšanas metodes” 3. un 4. metodi aizstāj ar šādu:

“3. metode: “Apvienotā metode”

Kompetentās iestādes drīkst pieļaut 1. un 2. metodes apvienojumu.”

---

III PIELIKUMS

Direktīvas 2006/48/EK X pielikuma 3. daļas 3. iedaļas 30. punktu aizstāj ar šādu:

| “30. | Ja ir paredzēts, ka uzlaboto rādītāju pieeju izmantos ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi vai ES mātesuzņēmuma, kurš ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi, iesniegumā jāiekļauj apraksts par metodoloģiju, kuru izmanto darbības riska kapitāla sadalījumam starp dažādajām grupas struktūrām.” |
| --- | --- |

“30.

Ja ir paredzēts, ka uzlaboto rādītāju pieeju izmantos ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi vai ES mātesuzņēmuma, kurš ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi, iesniegumā jāiekļauj apraksts par metodoloģiju, kuru izmanto darbības riska kapitāla sadalījumam starp dažādajām grupas struktūrām.”

---