# Az Európai Unió L 307/2011

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2011.307.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 307 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 54. évfolyam2011. november 23. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2011.307.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 307

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

54. évfolyam2011. november 23.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | 2010. évi módosítások a következő dokumentumhoz: Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ–EGB) 30. számú előírása – Egységes rendelkezések gépjárművek és pótkocsijuk gumiabroncsainak jóváhagyásáról | 1 |
| | * | 2010. évi módosítások a következő dokumentumhoz: Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ–EGB) 54. számú előírása – Egységes rendelkezések haszongépjárművek és pótkocsijuk gumiabroncsainak jóváhagyásáról | 2 |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 117. számú előírása – Egységes rendelkezések gumiabroncsok gördülési zaj, nedves tapadás, illetve gördülési ellenállás tekintetében történő jóváhagyásáról | 3 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

2010. évi módosítások a következő dokumentumhoz: Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ–EGB) 30. számú előírása – Egységes rendelkezések gépjárművek és pótkocsijuk gumiabroncsainak jóváhagyásáról

1

*

2010. évi módosítások a következő dokumentumhoz: Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ–EGB) 54. számú előírása – Egységes rendelkezések haszongépjárművek és pótkocsijuk gumiabroncsainak jóváhagyásáról

2

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 117. számú előírása – Egységes rendelkezések gumiabroncsok gördülési zaj, nedves tapadás, illetve gördülési ellenállás tekintetében történő jóváhagyásáról

3

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 23.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 307/1

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ–EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ–EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

2010. évi módosítások a következő dokumentumhoz: Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ–EGB) 30. számú előírása – Egységes rendelkezések gépjárművek és pótkocsijuk gumiabroncsainak jóváhagyásáról

A 30. számú előírás módosításainak közzététele: HL L 201., 2008.7.30., 70. o.

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

A 02. módosítássorozat 16. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2010. március 17.

Az előírás fő szövegének módosításai

Az 1. szakasz a következőképpen módosul (beleértve a (2) lábjegyzet beillesztését):

„1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás az elsősorban az M1, N1, O1 és O2 kategóriájú (1) járművekhez tervezett új gumiabroncsokra vonatkozik (2).

Nem vonatkozik az elsősorban a következőkhöz tervezett gumiabroncsokra:

| a) | veterán autók; |
| --- | --- |

a)

veterán autók;

| b) | versenyautók. |
| --- | --- |

b)

versenyautók.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: a legutóbb a 4. módosítással módosított TRANS/WP.29/78/Rev.1) 7. mellékletének meghatározása szerint.

1

(2)  Ez az előírás a gumiabroncsokra mint alkatrészekre határoz meg követelményeket. Nem korlátozza a gumiabroncsok valamely járműkategóriára történő felszerelését.”

2

---

| 23.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 307/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 307/2

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ–EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ–EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

2010. évi módosítások a következő dokumentumhoz: Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ–EGB) 54. számú előírása – Egységes rendelkezések haszongépjárművek és pótkocsijuk gumiabroncsainak jóváhagyásáról

Az 54. számú előírás módosításainak közzététele: HL L 183., 2008.7.11., 41. o.

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

Az előírás eredeti változatának 17. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2010. március 17.

Az előírás fő szövegének módosításai

Az 1. szakasz a következőképpen módosul (beleértve a (**) lábjegyzet beillesztését):

„1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás az elsősorban az M2, M3, N, O3 és O4 kategóriájú (1) járművekhez tervezett új gumiabroncsokra vonatkozik (2). Nem vonatkozik azonban a 80 km/h alatti sebességeknek megfelelő sebességkategória-jellel jelölt abroncstípusokra.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: a legutóbb a 4. módosítással módosított TRANS/WP.29/78/Rev.1) 7. mellékletének meghatározása szerint.

1

(2)  Ez az előírás a gumiabroncsokra mint alkatrészekre határoz meg követelményeket. Nem korlátozza a gumiabroncsok valamely járműkategóriára történő felszerelését.”

2

---

| 23.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 307/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 307/3

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 117. számú előírása – Egységes rendelkezések gumiabroncsok gördülési zaj, nedves tapadás, illetve gördülési ellenállás tekintetében történő jóváhagyásáról

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

| | 02. módosítássorozat – hatálybalépés dátuma: 2011. január 30. |
| --- | --- |

02. módosítássorozat – hatálybalépés dátuma: 2011. január 30.

| | 1. helyesbítés a 02. módosítássorozathoz – hatálybalépés dátuma: 2011. január 30. |
| --- | --- |

1. helyesbítés a 02. módosítássorozathoz – hatálybalépés dátuma: 2011. január 30.

| | 2. helyesbítés a 02. módosítássorozathoz – hatálybalépés dátuma: 2011. június 22. |
| --- | --- |

2. helyesbítés a 02. módosítássorozathoz – hatálybalépés dátuma: 2011. június 22.

| | 3. helyesbítés a 02. módosítássorozathoz – hatálybalépés dátuma: 2011. június 22. |
| --- | --- |

3. helyesbítés a 02. módosítássorozathoz – hatálybalépés dátuma: 2011. június 22.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jelölések |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

5.

| 6. | Előírások |
| --- | --- |

6.

| 7. | Gumiabroncstípus módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

7.

| 8. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

9.

| 10. | Gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

10.

| 11. | A jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóság neve és címe |
| --- | --- |

11.

| 12. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

12.

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet – | Értesítés |
| --- | --- |

1. melléklet –

| 2. melléklet – | Példák jóváhagyási jelekre |
| --- | --- |

2. melléklet –

| 1. függelék – | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | A 30. sz. vagy az 54. sz. előírás szerinti jóváhagyással együttes, 117. sz. előírás szerinti jóváhagyás |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | A 117. sz., a 30. sz. vagy az 54. sz. előírás szerinti jóváhagyásokat egyesítő kiterjesztések |
| --- | --- |

3. függelék –

| 4. függelék – | A 117. sz. előírás szerinti jóváhagyásokat egyesítő kiterjesztések |
| --- | --- |

4. függelék –

| 3. melléklet – | Gumiabroncs gördülési zajának kigurulásos mérése |
| --- | --- |

3. melléklet –

| 1. függelék – | Vizsgálati jegyzőkönyv |
| --- | --- |

1. függelék –

| 4. melléklet – | A mérőhelyszínre vonatkozó előírások |
| --- | --- |

4. melléklet –

| 5. melléklet – | A nedves tapadás mérési eljárása |
| --- | --- |

5. melléklet –

| 1. függelék – | Vizsgálati jegyzőkönyv (nedves tapadás) |
| --- | --- |

1. függelék –

| 6. melléklet – | Eljárás a gördülési ellenállás mérésére |
| --- | --- |

6. melléklet –

| 1. függelék – | A mérőberendezésekre vonatkozó tűréshatárok |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | A mérőkerékpánt szélessége |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | Vizsgálati jegyzőkönyv és mérési adatok (gördülési ellenállás) |
| --- | --- |

3. függelék –

| 7. melléklet – | Eljárások a havon való viselkedés mérésére |
| --- | --- |

7. melléklet –

| 1. függelék – | Az „Alpok-szimbólum” piktogram meghatározása |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | Vizsgálati jegyzőkönyvek és mérési adatok |
| --- | --- |

2. függelék –

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

| 1.1. | Ez az előírás a C1, C2 és C3 osztályú új gumiabroncsok zajkibocsátására és gördülési ellenállására, valamint a C1 osztályú új gumiabroncsok nedves útfelületen mutatott tapadására (nedves tapadás) vonatkozik. Nem vonatkozik azonban a következőkre:






  1.1.1. | „ideiglenes használatú pótkerekek” megnevezésű és „TEMPORARY USE ONLY” (csak ideiglenes használatra) megjelölésű gumiabroncsok; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ez az előírás a C1, C2 és C3 osztályú új gumiabroncsok zajkibocsátására és gördülési ellenállására, valamint a C1 osztályú új gumiabroncsok nedves útfelületen mutatott tapadására (nedves tapadás) vonatkozik. Nem vonatkozik azonban a következőkre:

1.1.1.

„ideiglenes használatú pótkerekek” megnevezésű és „TEMPORARY USE ONLY” (csak ideiglenes használatra) megjelölésű gumiabroncsok;

| 1.1.2. | ≤ 10-es kódú (254 mm) vagy ≥ 25-ös kódú (635 mm) névleges kerékpánt-átmérőjű gumiabroncsok; |
| --- | --- |

1.1.2.

≤ 10-es kódú (254 mm) vagy ≥ 25-ös kódú (635 mm) névleges kerékpánt-átmérőjű gumiabroncsok;

| 1.1.3. | versenyautókhoz tervezett gumiabroncsok; |
| --- | --- |

1.1.3.

versenyautókhoz tervezett gumiabroncsok;

| 1.1.4. | nem M, N vagy O kategóriájú közúti járművekhez tervezett gumiabroncsok (1); |
| --- | --- |

1.1.4.

nem M, N vagy O kategóriájú közúti járművekhez tervezett gumiabroncsok (1);

| 1.1.5. | a tapadási tulajdonságok javításához segédeszközökkel ellátott gumiabroncsok (például szöges gumiabroncs); |
| --- | --- |

1.1.5.

a tapadási tulajdonságok javításához segédeszközökkel ellátott gumiabroncsok (például szöges gumiabroncs);

| 1.1.6. | azok a gumiabroncsok, amelyekre a megengedett névleges sebesség kisebb, mint 80 km/h (sebességkategória-jel: F); |
| --- | --- |

1.1.6.

azok a gumiabroncsok, amelyekre a megengedett névleges sebesség kisebb, mint 80 km/h (sebességkategória-jel: F);

| 1.1.7. | a kizárólag az első alkalommal 1990. október 1-je előtt nyilvántartásba vett gépjárművekhez tervezett gumiabroncsok; |
| --- | --- |

1.1.7.

a kizárólag az első alkalommal 1990. október 1-je előtt nyilvántartásba vett gépjárművekhez tervezett gumiabroncsok;

| 1.1.8. | kimondottan terepjáró gumiabroncsok, a gördülési ellenállásra és a gördülési zajra vonatkozó követelmények tekintetében. |
| --- | --- |

1.1.8.

kimondottan terepjáró gumiabroncsok, a gördülési ellenállásra és a gördülési zajra vonatkozó követelmények tekintetében.

| 1.2. | A szerződő felek a gördülési zajra, a nedves tapadásra, illetve a gördülési ellenállásra adnak vagy fogadnak el jóváhagyást. |
| --- | --- |

1.2.

A szerződő felek a gördülési zajra, a nedves tapadásra, illetve a gördülési ellenállásra adnak vagy fogadnak el jóváhagyást.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

A 30. sz. és az 54. sz. előírásban megállapított fogalommeghatározásokon túl ezen előírás alkalmazásában a következő fogalommeghatározások használandók:

2.1.   „gumiabroncs típusa”: ezen előírás tekintetében gumiabroncsméret-jelöléssel, márkanévvel és kereskedelmi jelzettel meghatározott olyan gumiabroncsok sorozata, amelyek nem különböznek az alábbi alapvető jellemzőkben:

| a) | a gyártó márkaneve; |
| --- | --- |

a)

a gyártó márkaneve;

| b) | a gumiabroncs osztálya (lásd 2.4. szakasz); |
| --- | --- |

b)

a gumiabroncs osztálya (lásd 2.4. szakasz);

| c) | a gumiabroncs szerkezete; |
| --- | --- |

c)

a gumiabroncs szerkezete;

| d) | a használati kategória: normál, téli és speciális használatú gumiabroncs; |
| --- | --- |

d)

a használati kategória: normál, téli és speciális használatú gumiabroncs;

| e) | C1 osztályú gumiabroncsok esetében:






  i. | a gördülésizaj-kibocsátási szint tekintetében jóváhagyásra benyújtott gumiabroncsok esetében normál vagy megerősített (vagy fokozott teherbírású) gumiabroncs-e; |
| --- | --- | --- |

e)

C1 osztályú gumiabroncsok esetében:

i.

a gördülésizaj-kibocsátási szint tekintetében jóváhagyásra benyújtott gumiabroncsok esetében normál vagy megerősített (vagy fokozott teherbírású) gumiabroncs-e;

| ii. | a nedves tapadás tekintetében jóváhagyásra benyújtott gumiabroncsok esetében Q sebességkategóriájú vagy az alatti – kivéve a H kategóriát (≤ 160 km/h) –, vagy R sebességkategóriájú vagy afeletti – a H kategóriával (≥ 160 km/h) együtt – normál vagy téli gumiabroncs-e; |
| --- | --- |

ii.

a nedves tapadás tekintetében jóváhagyásra benyújtott gumiabroncsok esetében Q sebességkategóriájú vagy az alatti – kivéve a H kategóriát (≤ 160 km/h) –, vagy R sebességkategóriájú vagy afeletti – a H kategóriával (≥ 160 km/h) együtt – normál vagy téli gumiabroncs-e;

| f) | C2 és C3 osztályú gumiabroncsok esetében:






  i. | a gördülésizaj-kibocsátási szint tekintetében az 1. fázis szerinti jóváhagyásra benyújtott gumiabroncsok esetében M+S jelölésű-e; |
| --- | --- | --- |

f)

C2 és C3 osztályú gumiabroncsok esetében:

i.

a gördülésizaj-kibocsátási szint tekintetében az 1. fázis szerinti jóváhagyásra benyújtott gumiabroncsok esetében M+S jelölésű-e;

| ii. | a gördülésizaj-kibocsátási szint tekintetében a 2. fázis szerinti jóváhagyásra benyújtott gumiabroncsok esetében vonóabroncs-e; |
| --- | --- |

ii.

a gördülésizaj-kibocsátási szint tekintetében a 2. fázis szerinti jóváhagyásra benyújtott gumiabroncsok esetében vonóabroncs-e;

| g) | a futó mintázata (lásd 3.2.1. szakasz). |
| --- | --- |

g)

a futó mintázata (lásd 3.2.1. szakasz).

2.2.   „márkanév” vagy „kereskedelmi jelzet”: a gumiabroncsnak az abroncsgyártó által meghatározott azonosítása. A márkanév lehet ugyanaz, mint a gyártó neve és a kereskedelmi jelzet megegyezhet a védjeggyel;

2.3.   „gördülésizaj-kibocsátás”: a mozgásban lévő gumiabroncsok és az út felületének érintkezésekor keletkező zaj;

2.4.   „gumiabroncsosztály”: a következő csoportosítások egyike:

| 2.4.1. | C1 osztályú gumiabroncsok: a 30. sz. előírásnak megfelelő gumiabroncsok; |
| --- | --- |

2.4.1.

C1 osztályú gumiabroncsok: a 30. sz. előírásnak megfelelő gumiabroncsok;

| 2.4.2. | C2 osztályú gumiabroncsok: az 54. sz. előírásnak megfelelő olyan gumiabroncsok, amelyek terhelhetőségi jelzőszáma, egyes kerékként szerelve, kisebb vagy egyenlő 121-el, sebességkategória-jele pedig nagyobb vagy egyenlő N; |
| --- | --- |

2.4.2.

C2 osztályú gumiabroncsok: az 54. sz. előírásnak megfelelő olyan gumiabroncsok, amelyek terhelhetőségi jelzőszáma, egyes kerékként szerelve, kisebb vagy egyenlő 121-el, sebességkategória-jele pedig nagyobb vagy egyenlő N;

| 2.4.3. | C3 osztályú gumiabroncsok: az 54. sz. előírásnak megfelelő olyan gumiabroncsok, amelyek






  a) | terhelhetőségi jelzőszáma, egyes kerékként szerelve nagyobb vagy egyenlő 122-vel; vagy |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

C3 osztályú gumiabroncsok: az 54. sz. előírásnak megfelelő olyan gumiabroncsok, amelyek

a)

terhelhetőségi jelzőszáma, egyes kerékként szerelve nagyobb vagy egyenlő 122-vel; vagy

| b) | terhelhetőségi jelzőszáma, egyes kerékként szerelve kisebb vagy egyenlő 121-el, sebességkategória-jele pedig kisebb vagy egyenlő M-el; |
| --- | --- |

b)

terhelhetőségi jelzőszáma, egyes kerékként szerelve kisebb vagy egyenlő 121-el, sebességkategória-jele pedig kisebb vagy egyenlő M-el;

2.5.   „etalon gumiabroncs”: olyan méretű gumiabroncs, amelyet az abroncstípus típusjóváhagyáshoz a megfelelőség ellenőrzése céljából ezen előírás 3. mellékletében a gördülésizaj-kibocsátásra vagy 5. mellékletében a nedves tapadásra vagy 6. mellékletében a gördülési ellenállásra, illetve a „téli” használati kategóriának való megfelelés ellenőrzése céljából a 7. mellékletben a havon való viselkedés mérésére leírt vizsgálatra benyújtottak;

2.6.   „ideiglenes használatú pótkerék”: a szokásos körülmények között használt járműre felszerelhető gumiabroncstól különböző gumiabroncs-kerék együttes, amelyet csak ideiglenesen és korlátozottan használnak;

2.7.   „versenyautókhoz tervezett gumiabroncs”: motorsportversenyeken részt vevő járművekhez tervezett gumiabroncs, amelyet nem a versenyen kívüli közúti használatra terveztek;

2.8.   „normál gumiabroncs”: szokásos közúti használatra tervezett gumiabroncs;

2.9.   „megerősített gumiabroncs” vagy „fokozott teherbírású gumiabroncs” (C1 osztály): olyan szerkezetű gumiabroncs, amelyet nagyobb belső légnyomás mellett nagyobb terhelés elviselésére terveztek, mint az ennek megfelelő, az ISO 4000-1:2010 szabvány szerinti, szabványnak megfelelő belső légnyomású gumiabroncsot (2);

2.10.   „hajtott kerékhelyre való gumiabroncs”: azok a C2 vagy C3 osztályú gumiabroncsok, amelyeken szerepel a TRACTION felirat, és amelyeket elsősorban a gépjárművek hajtott tengelyére (tengelyeire) történő felszerelésre terveztek, a különféle körülmények közötti maximális erőátvitel céljából;

2.11.   „téli gumiabroncs”: olyan gumiabroncs, amelynél a futómintázatot, a futó anyagának összetételét vagy a futó szerkezetét elsődlegesen arra tervezték, hogy havas viszonyok között a jármű mozgásának elindítására, fenntartására vagy leállítására való képessége tekintetében jobb teljesítményt nyújtson, mint a normál gumiabroncs;

2.12.   „speciális használatú gumiabroncs”: mind közúton, mind terepen használható gumiabroncs, vagy más speciális célú gumiabroncs. Ezeket elsősorban a jármű terepen történő elindítására és mozgásban tartására tervezték;

2.13.   „professzionális terepjáró gumiabroncs”: speciális használatú gumiabroncs, amelyet elsősorban nehéz terepviszonyok közötti használatra terveztek;

2.14.   „futó mintázatmélysége”: a fő csatornák mélysége;

2.14.1.   „fő csatorna”: a futó középső sávjában található széles körbefutó csatornák; személygépkocsik és könnyű tehergépkocsik (haszongépjárművek) gumiabroncsai esetében ezek alján találhatók a kopásjelzők;

2.15.   „kitöltési arány”: egy adott felületen lévő kitöltetlenségek területének és a felület egész területének a vulkanizáló forma műszaki rajzából kiszámított aránya;

2.16.   „etalonabroncs (SRTT)”: az ASTM (American Society for Testing and Materials) E1136-93 (2003) szabványoknak megfelelően gyártott, ellenőrzött és tárolt gumiabroncs (P195/75R14 méret).

2.17.   A nedves tapadás mérése – specifikus fogalommeghatározások

2.17.1.   „Nedves tapadás”: a vizsgált gumiabronccsal felszerelt mérőjármű relatív fékhatásossága nedves felületen az etalonabronccsal (SRTT) felszerelt ugyanazon mérőjármű fékhatásosságához viszonyítva;

2.17.2.   „vizsgált gumiabroncs”: ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott, az abroncstípust képviselő gumiabroncs;

2.17.3.   „segédabroncs”: nedves tapadás megállapítására használt sorozatgyártású gumiabroncs olyan gumiabroncsméretek esetében, amelyeknél a gumiabroncs nem szerelhető fel ugyanarra a járműre, mint az etalonabroncs – lásd ezen előírás 5. mellékletének 2.2.2.16. szakaszát;

2.17.4.   „nedves tapadási jelzőszám (G)”: a vizsgált gumiabroncs és az etalonabroncs tapadása közötti arányszám;

2.17.5.   „maximális lefékezettségi együttható (pbfc)”: a fékerő és a gumiabroncsra ható függőleges terhelés arányának legnagyobb értéke közvetlenül a kerék blokkolása előtt;

2.17.6.   „átlagos teljes lassulás (mfdd)”: a jármű által két meghatározott sebesség közötti lassulás alatt megtett távolság alapján kiszámított átlagos lassulás

2.17.7.   „vonószerkezet (vonófej) magassága”: a pótkocsit húzó vonószerkezet vagy vonófej csuklópontjának középpontjától merőlegesen a talajig mért távolság, amikor a vontató jármű és a pótkocsi össze van kapcsolva. A járműnek és a pótkocsinak vízszintes szilárd burkolatú felületen kell állnia, mérésre kész állapotban, felszerelve az adott méréshez használandó megfelelő gumiabronccsal.

2.18.   A gördülési ellenállás mérése – specifikus fogalommeghatározások

2.18.1.   „Gördülési ellenállás (Fr)”:

a megtett út egy egységére eső energiaveszteség (vagy felhasznált energia) (3);

2.18.2.   „gördülési ellenállási együttható (C r) ”:

a gördülési ellenállás és a gumiabroncsra ható terhelés aránya (4);

2.18.3.   „új vizsgált gumiabroncs”:

olyan gumiabroncs, amelyet korábban nem vettek igénybe olyan alakváltozási vizsgálatban, amelynek során hőmérséklete a gördülési ellenállás mérése során keletkező hőmérséklet fölé emelkedik, és amelyet korábban nem tettek ki 40 °C fölötti hőmérsékletnek (5)
   (6).

2.18.4.   „laboratóriumi etalon gumiabroncs”:

az egyes laboratóriumokban a mérőberendezés működésének rendszeres időközönként történő ellenőrzéséhez használt gumiabroncs (7);

2.18.5.   „gumiabroncs nyomásbeállítása felfújáskor”:

az az eljárás, amikor a gumiabroncsot felfújják az előírt nyomásra, de a gumiabroncs belső nyomása a gumiabroncs menet közbeni felmelegedése során alakul ki;

2.18.6.   „mellékveszteségek”:

a megtett út egy egységére eső energiaveszteség (vagy felhasznált energia) – a gumiabroncs belső veszteségei nélkül –, amely a mérőberendezések különféle forgó elemein keletkező aerodinamikai veszteségnek, a csapágysúrlódásnak és más olyan rendszerveszteségeknek tulajdonítható, amelyek a mérés során elkerülhetetlenül fellépnek;

2.18.7.   „terheléscsökkentéses mérés”:

a mellékveszteségek mérésének azon típusa, amikor a gumiabroncs csúszás nélkül folyamatosan forog úgy, hogy a gumiabroncsra ható terhelést olyan szintre csökkentik, hogy az energiaveszteség magán a gumiabroncson belül gyakorlatilag nulla;

2.18.8.   „tehetetlenség vagy tehetetlenségi nyomaték”:

a forgó testre ható nyomaték és a test szöggyorsulása közötti arány (8);

2.18.9.   „a mérések reprodukálhatósága (σm)”:

a mérőberendezésnek az a képessége, hogy mérni tudja a gördülési ellenállást (9).

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

| 3.1. | A gumiabroncs típusának ezen előírás tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet az abroncsgyártó vagy megfelelően meghatalmazott képviselője nyújtja be. A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:






  3.1.1. | a gumiabroncstípusnál vizsgálandó tulajdonságok: „gördülésizaj-kibocsátási szint” és/vagy „nedves tapadás” és/vagy „gördülési ellenállás”, a gumiabroncs „havon való viselkedése”, ha a használati kategória „téli”; |
| --- | --- | --- |

3.1.

A gumiabroncs típusának ezen előírás tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet az abroncsgyártó vagy megfelelően meghatalmazott képviselője nyújtja be. A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

3.1.1.

a gumiabroncstípusnál vizsgálandó tulajdonságok: „gördülésizaj-kibocsátási szint” és/vagy „nedves tapadás” és/vagy „gördülési ellenállás”, a gumiabroncs „havon való viselkedése”, ha a használati kategória „téli”;

| 3.1.2. | a gyártó neve; |
| --- | --- |

3.1.2.

a gyártó neve;

| 3.1.3. | a kérelmező neve és címe; |
| --- | --- |

3.1.3.

a kérelmező neve és címe;

| 3.1.4. | a gyártóüzem(ek) címe; |
| --- | --- |

3.1.4.

a gyártóüzem(ek) címe;

| 3.1.5. | márkanév, kereskedelmi jelzet, védjegy; |
| --- | --- |

3.1.5.

márkanév, kereskedelmi jelzet, védjegy;

| 3.1.6. | gumiabroncsosztály (C1, C2 vagy C3 osztály) (lásd ezen előírás 2.4. szakaszát);






  3.1.6.1. | a keresztmetszeti szélesség tartománya a C1 osztályú gumiabroncsoknál (lásd ezen előírás 6.1.1. szakasza). |
| --- | --- | --- |

3.1.6.

gumiabroncsosztály (C1, C2 vagy C3 osztály) (lásd ezen előírás 2.4. szakaszát);

3.1.6.1.

a keresztmetszeti szélesség tartománya a C1 osztályú gumiabroncsoknál (lásd ezen előírás 6.1.1. szakasza).

| Megjegyzés: | ez az információ csak a gördülésizaj-kibocsátási szint tekintetében történő jóváhagyáshoz szükséges. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

ez az információ csak a gördülésizaj-kibocsátási szint tekintetében történő jóváhagyáshoz szükséges.

| 3.1.7. | a gumiabroncs szerkezete; |
| --- | --- |

3.1.7.

a gumiabroncs szerkezete;

| 3.1.8. | C1 osztályú gumiabroncsok esetében meg kell adni:






  a) | a gördülésizaj-kibocsátási szint tekintetében történő jóváhagyáshoz: megerősített (vagy fokozott teherbírású) gumiabroncs-e; |
| --- | --- | --- |

3.1.8.

C1 osztályú gumiabroncsok esetében meg kell adni:

a)

a gördülésizaj-kibocsátási szint tekintetében történő jóváhagyáshoz: megerősített (vagy fokozott teherbírású) gumiabroncs-e;

| b) | a nedves tapadás tekintetében jóváhagyásra benyújtott téli gumiabroncsok esetében Q sebességkategóriájú vagy az alatti (kivéve a H kategóriát), vagy pedig R sebességkategóriájú vagy a feletti (a H kategóriával együtt) gumiabroncs-e; |
| --- | --- |

b)

a nedves tapadás tekintetében jóváhagyásra benyújtott téli gumiabroncsok esetében Q sebességkategóriájú vagy az alatti (kivéve a H kategóriát), vagy pedig R sebességkategóriájú vagy a feletti (a H kategóriával együtt) gumiabroncs-e;

C2 és C3 osztályú gumiabroncsok esetében meg kell adni:

| a) | a gördülésizaj-kibocsátási szint tekintetében az 1. fázis szerinti jóváhagyásra benyújtott gumiabroncsok esetében M+S jelzésű-e; |
| --- | --- |

a)

a gördülésizaj-kibocsátási szint tekintetében az 1. fázis szerinti jóváhagyásra benyújtott gumiabroncsok esetében M+S jelzésű-e;

| b) | a gördülésizaj-kibocsátási szint tekintetében a 2. fázis szerinti jóváhagyásra benyújtott gumiabroncsok esetében hajtott kerékhelyre való gumiabroncs-e; |
| --- | --- |

b)

a gördülésizaj-kibocsátási szint tekintetében a 2. fázis szerinti jóváhagyásra benyújtott gumiabroncsok esetében hajtott kerékhelyre való gumiabroncs-e;

| 3.1.9. | használati kategória (normál, téli vagy speciális); |
| --- | --- |

3.1.9.

használati kategória (normál, téli vagy speciális);

| 3.1.10. | a kérelemben szereplő gumiabroncsméret-jelölések felsorolása. |
| --- | --- |

3.1.10.

a kérelemben szereplő gumiabroncsméret-jelölések felsorolása.

| 3.2. | A jóváhagyási kérelemhez (három példányban) csatolni kell a következőket:






  3.2.1. | a gumiabroncsméretek kijelölt sorozatában szereplő fontosabb jellemzők részletes ismertetése, tekintettel a gumiabroncs tulajdonságaira (azaz gördülésizaj-kibocsátási szint, nedves tapadás, gördülési ellenállás és hótapadás) gyakorolt hatásokra, ideértve a futómintázatot is. Ez történhet műszaki adatokkal, rajzokkal, fényképekkel és számítógépes tomográfiai (CT) felvételekkel kiegészített leírásokkal, és ezeknek alkalmasnak kell lenniük arra, hogy a típusjóváhagyó hatóság vagy a műszaki szolgálat meg tudja határozni, hogy a fontosabb jellemzők későbbi megváltoztatása hátrányosan érintené-e a gumiabroncs-tulajdonságokat. A gumiabroncs szerkezetén végzett kisebb változtatásoknak az abroncstulajdonságokra gyakorolt hatása a gyártás-megfelelőség ellenőrzése során válik nyilvánvalóvá, és azt ekkor kell meghatározni; |
| --- | --- | --- |

3.2.

A jóváhagyási kérelemhez (három példányban) csatolni kell a következőket:

3.2.1.

a gumiabroncsméretek kijelölt sorozatában szereplő fontosabb jellemzők részletes ismertetése, tekintettel a gumiabroncs tulajdonságaira (azaz gördülésizaj-kibocsátási szint, nedves tapadás, gördülési ellenállás és hótapadás) gyakorolt hatásokra, ideértve a futómintázatot is. Ez történhet műszaki adatokkal, rajzokkal, fényképekkel és számítógépes tomográfiai (CT) felvételekkel kiegészített leírásokkal, és ezeknek alkalmasnak kell lenniük arra, hogy a típusjóváhagyó hatóság vagy a műszaki szolgálat meg tudja határozni, hogy a fontosabb jellemzők későbbi megváltoztatása hátrányosan érintené-e a gumiabroncs-tulajdonságokat. A gumiabroncs szerkezetén végzett kisebb változtatásoknak az abroncstulajdonságokra gyakorolt hatása a gyártás-megfelelőség ellenőrzése során válik nyilvánvalóvá, és azt ekkor kell meghatározni;

| 3.2.2. | a sorozatgyártás megindítása után, de legkésőbb a típusjóváhagyás megadásától számított egy éven belül be kell adni rajzokat vagy fényképeket a gumiabroncs azon oldalfaláról, amelyen fel vannak tüntetve a fenti 3.1.8. szakaszban említett információk és a 4. szakaszban említett jóváhagyási jel; |
| --- | --- |

3.2.2.

a sorozatgyártás megindítása után, de legkésőbb a típusjóváhagyás megadásától számított egy éven belül be kell adni rajzokat vagy fényképeket a gumiabroncs azon oldalfaláról, amelyen fel vannak tüntetve a fenti 3.1.8. szakaszban említett információk és a 4. szakaszban említett jóváhagyási jel;

| 3.2.3. | speciális használatú gumiabroncsokra vonatkozó kérelmek esetében a kitöltési arány ellenőrzése céljából egy példányban be kell nyújtani a futómintázat vulkanizáló-formájának műszaki rajzát. |
| --- | --- |

3.2.3.

speciális használatú gumiabroncsokra vonatkozó kérelmek esetében a kitöltési arány ellenőrzése céljából egy példányban be kell nyújtani a futómintázat vulkanizáló-formájának műszaki rajzát.

| 3.3. | A típusjóváhagyó hatóság kérésére a kérelmező mintaként gumiabroncsokat ad át vizsgálatra, vagy beadja a műszaki szolgálattól származó vizsgálati jegyzőkönyvek példányait az ezen előírás 11. szakaszában megadott értesítési eljárással. |
| --- | --- |

3.3.

A típusjóváhagyó hatóság kérésére a kérelmező mintaként gumiabroncsokat ad át vizsgálatra, vagy beadja a műszaki szolgálattól származó vizsgálati jegyzőkönyvek példányait az ezen előírás 11. szakaszában megadott értesítési eljárással.

| 3.4. | A jóváhagyási vizsgálat a típusjóváhagyó hatóság vagy a kijelölt műszaki szolgálat döntése szerint korlátozódhat „legrosszabb eset” alapján kiválasztott gumiabroncsra. |
| --- | --- |

3.4.

A jóváhagyási vizsgálat a típusjóváhagyó hatóság vagy a kijelölt műszaki szolgálat döntése szerint korlátozódhat „legrosszabb eset” alapján kiválasztott gumiabroncsra.

| 3.5. | A jóváhagyott laboratóriumnak kijelölt, az abroncsgyártó által működtetett laboratóriumnak vagy bevizsgáló létesítménynek a típusjóváhagyó hatóság számára lehetőséget kell biztosítania arra, hogy a vizsgálatok alatt ott képviseltethesse magát. |
| --- | --- |

3.5.

A jóváhagyott laboratóriumnak kijelölt, az abroncsgyártó által működtetett laboratóriumnak vagy bevizsgáló létesítménynek a típusjóváhagyó hatóság számára lehetőséget kell biztosítania arra, hogy a vizsgálatok alatt ott képviseltethesse magát.

4.   JELÖLÉSEK

| 4.1. | Az abroncstípusba tartozó összes gumiabroncsnak rendelkeznie kell a 30. sz., illetve az 54. sz. előírás szerinti jelöléssel. |
| --- | --- |

4.1.

Az abroncstípusba tartozó összes gumiabroncsnak rendelkeznie kell a 30. sz., illetve az 54. sz. előírás szerinti jelöléssel.

| 4.2. | A gumiabroncsokon feltétlenül fel kell tüntetni a következőket (10):






  4.2.1. | a gyártó márkaneve vagy védjegye; |
| --- | --- | --- |

4.2.

A gumiabroncsokon feltétlenül fel kell tüntetni a következőket (10):

4.2.1.

a gyártó márkaneve vagy védjegye;

| 4.2.2. | kereskedelmi jelzet (lásd 2.2. szakasz). A kereskedelmi jelzet azonban nem szükséges akkor, ha megegyezik a védjeggyel; |
| --- | --- |

4.2.2.

kereskedelmi jelzet (lásd 2.2. szakasz). A kereskedelmi jelzet azonban nem szükséges akkor, ha megegyezik a védjeggyel;

| 4.2.3. | a gumiabroncs méretjelölése; |
| --- | --- |

4.2.3.

a gumiabroncs méretjelölése;

| 4.2.4. | a „REINFORCED” (megerősített) (vagy választhatóan az „EXTRA-LOAD” [fokozott teherbírású]) felirat, ha a gumiabroncs megerősített kivitelű; |
| --- | --- |

4.2.4.

a „REINFORCED” (megerősített) (vagy választhatóan az „EXTRA-LOAD” [fokozott teherbírású]) felirat, ha a gumiabroncs megerősített kivitelű;

| 4.2.5. | a „TRACTION” (hajtott) felirat (11), ha a gumiabroncs „hajtott kerékre szerelhető” kivitelű; |
| --- | --- |

4.2.5.

a „TRACTION” (hajtott) felirat (11), ha a gumiabroncs „hajtott kerékre szerelhető” kivitelű;

| 4.2.6. | az „M+S”, „M.S” vagy „M&S” felirat a sárban, friss vagy olvadó hóban a normál gumiabroncsnál jobb tapadásra tervezett gumiabroncsok esetében; |
| --- | --- |

4.2.6.

az „M+S”, „M.S” vagy „M&S” felirat a sárban, friss vagy olvadó hóban a normál gumiabroncsnál jobb tapadásra tervezett gumiabroncsok esetében;

| 4.2.7. | az „Alpok-szimbólum” („3 hegycsúcs hópehellyel”, lásd a 7. melléklet 1. függelékét) az összes kategória esetében, ha a gumiabroncs „hó gumiabroncs” kivitelű; |
| --- | --- |

4.2.7.

az „Alpok-szimbólum” („3 hegycsúcs hópehellyel”, lásd a 7. melléklet 1. függelékét) az összes kategória esetében, ha a gumiabroncs „hó gumiabroncs” kivitelű;

| 4.2.8. | az „MPT” (esetleg „ML” vagy „ET”) és/vagy a „POR” felirat, ha a gumiabroncs használati kategóriája „speciális” kivitelű.
  Rövidítések: ET (Extra Tread): extra futó, ML (for Mining and Logging): bányászat és fakitermelés, MPT (Multi-Purpose Truck): többcélú tehergépjármű, POR (Professional Off-Road): kimondottan terepjáró. |
| --- | --- |

4.2.8.

az „MPT” (esetleg „ML” vagy „ET”) és/vagy a „POR” felirat, ha a gumiabroncs használati kategóriája „speciális” kivitelű.

Rövidítések: ET (Extra Tread): extra futó, ML (for Mining and Logging): bányászat és fakitermelés, MPT (Multi-Purpose Truck): többcélú tehergépjármű, POR (Professional Off-Road): kimondottan terepjáró.

| 4.3. | A gumiabroncson megfelelő helyet kell hagyni az ezen előírás 2. melléklete szerinti jóváhagyási jel számára. |
| --- | --- |

4.3.

A gumiabroncson megfelelő helyet kell hagyni az ezen előírás 2. melléklete szerinti jóváhagyási jel számára.

| 4.4. | A jóváhagyási jelnek meg kell jelennie a gumiabroncs oldalfalán vagy oldalfalában, jól olvashatónak kell lennie és legalább az egyik oldalfalon az alsó részen kell elhelyezkednie. |
| --- | --- |

4.4.

A jóváhagyási jelnek meg kell jelennie a gumiabroncs oldalfalán vagy oldalfalában, jól olvashatónak kell lennie és legalább az egyik oldalfalon az alsó részen kell elhelyezkednie.

| 4.4.1. | Az „A” jelű gumiabroncs-kerékpánt illeszkedésű gumiabroncsok esetében azonban a jelölés a gumiabroncs külső oldalfalán bárhol elhelyezhető. |
| --- | --- |

4.4.1.

Az „A” jelű gumiabroncs-kerékpánt illeszkedésű gumiabroncsok esetében azonban a jelölés a gumiabroncs külső oldalfalán bárhol elhelyezhető.

5.   JÓVÁHAGYÁS

| 5.1. | Ha a gumiabroncstípusból ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott reprezentatív méretű gumiabroncs megfelel az alábbi 6. és 7. szakasz követelményeinek, akkor a gumiabroncstípust jóváhagyják. |
| --- | --- |

5.1.

Ha a gumiabroncstípusból ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott reprezentatív méretű gumiabroncs megfelel az alábbi 6. és 7. szakasz követelményeinek, akkor a gumiabroncstípust jóváhagyják.

| 5.2. | Mindegyik jóváhagyott gumiabroncstípushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több gumiabroncstípushoz. |
| --- | --- |

5.2.

Mindegyik jóváhagyott gumiabroncstípushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több gumiabroncstípushoz.

| 5.3. | Egy gumiabroncstípusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon. |
| --- | --- |

5.3.

Egy gumiabroncstípusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

| 5.3.1. | A gumiabroncsgyártó kérelmezheti a jóváhagyás kiterjesztését a gumiabroncstípusra vonatkozó más EGB-előírásokban foglalt követelmények szerint. Ilyen esetben a jóváhagyás kiterjesztésére irányuló kérelemhez csatolni kell az illetékes típusjóváhagyó hatóság által kiadott típus-jóváhagyási értesítés(ek) példányát. Jóváhagyás kiterjesztésére irányuló kérelmet csak a gumiabroncsra az eredeti jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság bírálhat el. |
| --- | --- |

5.3.1.

A gumiabroncsgyártó kérelmezheti a jóváhagyás kiterjesztését a gumiabroncstípusra vonatkozó más EGB-előírásokban foglalt követelmények szerint. Ilyen esetben a jóváhagyás kiterjesztésére irányuló kérelemhez csatolni kell az illetékes típusjóváhagyó hatóság által kiadott típus-jóváhagyási értesítés(ek) példányát. Jóváhagyás kiterjesztésére irányuló kérelmet csak a gumiabroncsra az eredeti jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság bírálhat el.

| 5.3.1.1. | Ha a jóváhagyás kiterjesztésének célja az, hogy az értesítésbe (lásd ezen előírás 1. melléklete) felvegyenek más EGB-előírásoknak való megfelelést tanúsító bizonyítványokat is, akkor az értesítésben szereplő jóváhagyási számot ki kell egészíteni egy vagy több olyan utótaggal, amely azonosítja az adott EGB-előírást és a jóváhagyás kiterjesztésével felvett műszaki előírásokat. Az egyes utótagokat illetően fel kell tüntetni az értesítés 9. pontjában a konkrét típus-jóváhagyási számo(ka)t és magát az EGB-előírást. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Ha a jóváhagyás kiterjesztésének célja az, hogy az értesítésbe (lásd ezen előírás 1. melléklete) felvegyenek más EGB-előírásoknak való megfelelést tanúsító bizonyítványokat is, akkor az értesítésben szereplő jóváhagyási számot ki kell egészíteni egy vagy több olyan utótaggal, amely azonosítja az adott EGB-előírást és a jóváhagyás kiterjesztésével felvett műszaki előírásokat. Az egyes utótagokat illetően fel kell tüntetni az értesítés 9. pontjában a konkrét típus-jóváhagyási számo(ka)t és magát az EGB-előírást.

| 5.3.1.2. | Az előtag tartalmazza az érintett előírásnak az abroncstulajdonságokra vonatkozó követelményeket tartalmazó módosítássorozatát; például a 02S2 a 2. fázis szerinti gördülési zajról szóló második módosítássorozatot jelenti, a 02S1WR1 pedig az 1. fázis szerinti gördülési zajról, továbbá az 1. fázis szerinti nedves tapadásról és gördülési ellenállásról szóló második módosítássorozatot jelenti (az 1. és a 2. fázis meghatározását lásd a 6.1. szakaszban). A módosítássorozat azonosítása nem szükséges, ha az előírást eredeti, változatlan formájában alkalmazzák. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

Az előtag tartalmazza az érintett előírásnak az abroncstulajdonságokra vonatkozó követelményeket tartalmazó módosítássorozatát; például a 02S2 a 2. fázis szerinti gördülési zajról szóló második módosítássorozatot jelenti, a 02S1WR1 pedig az 1. fázis szerinti gördülési zajról, továbbá az 1. fázis szerinti nedves tapadásról és gördülési ellenállásról szóló második módosítássorozatot jelenti (az 1. és a 2. fázis meghatározását lásd a 6.1. szakaszban). A módosítássorozat azonosítása nem szükséges, ha az előírást eredeti, változatlan formájában alkalmazzák.

| 5.3.2. | A következő utótagok már foglaltak az abroncstulajdonságok paramétereinek azonosításáról szóló egyes EGB-előírások számára:






  „S” | kiegészítő megfelelőség, gumiabroncs gördülésizaj-kibocsátási szintjére vonatkozó követelmények; |
| --- | --- | --- |
| „W” | kiegészítő megfelelőség, gumiabroncs nedves tapadására vonatkozó követelmények; |
| „R” | kiegészítő megfelelőség, gumiabroncs gördülési ellenállására vonatkozó követelmények. |

5.3.2.

A következő utótagok már foglaltak az abroncstulajdonságok paramétereinek azonosításáról szóló egyes EGB-előírások számára:

„S”

kiegészítő megfelelőség, gumiabroncs gördülésizaj-kibocsátási szintjére vonatkozó követelmények;

„W”

kiegészítő megfelelőség, gumiabroncs nedves tapadására vonatkozó követelmények;

„R”

kiegészítő megfelelőség, gumiabroncs gördülési ellenállására vonatkozó követelmények.

Tekintve, hogy a gördülési zajra és a gördülési ellenállásra a 6.1. és a 6.3. szakasz két fázist határoz meg, az S és az R megjelölést az 1. fázisnak való megfelelés esetében az „1” utótag, a 2. fázisnak való megfelelés esetében pedig a „2” utótag követi.

| 5.4. | A 4.3. szakaszban előírt helyen és a 4.4. szakasz előírásai szerint minden abroncsméretnél fel kell tüntetni az ezen előírás szerint jóváhagyott gumiabroncstípusnak megfelelő utótagként egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:






  5.4.1. | egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosítószáma (12); és |
| --- | --- | --- |

5.4.

A 4.3. szakaszban előírt helyen és a 4.4. szakasz előírásai szerint minden abroncsméretnél fel kell tüntetni az ezen előírás szerint jóváhagyott gumiabroncstípusnak megfelelő utótagként egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

5.4.1.

egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosítószáma (12); és

| 5.4.2. | a jóváhagyási szám, amelyet az 5.4.1. szakaszban előírt kör közelében kell elhelyezni, az „E” felett vagy alatt, attól balra vagy jobbra; |
| --- | --- |

5.4.2.

a jóváhagyási szám, amelyet az 5.4.1. szakaszban előírt kör közelében kell elhelyezni, az „E” felett vagy alatt, attól balra vagy jobbra;

| 5.4.3. | az utótagok és adott esetben a vonatkozó módosítássorozat azonosítása az értesítésben leírt módon.
  Az alábbiakban felsorolt utótagok egyike vagy azok kombinációja használható:






  S1 | zajszint, 1. fázis |
| --- | --- | --- |
| S2 | zajszint, 2. fázis |
| W | nedves tapadás |
| R1 | gördülési ellenállás, 1. fázis |
| R2 | gördülési ellenállás, 2. fázis |

5.4.3.

az utótagok és adott esetben a vonatkozó módosítássorozat azonosítása az értesítésben leírt módon.

Az alábbiakban felsorolt utótagok egyike vagy azok kombinációja használható:

S1

zajszint, 1. fázis

S2

zajszint, 2. fázis

W

nedves tapadás

R1

gördülési ellenállás, 1. fázis

R2

gördülési ellenállás, 2. fázis

Ezeket az utótagokat a jóváhagyási számtól jobbra vagy az alatt kell elhelyezni, ha ezek részei az eredeti jóváhagyásnak.

Ha a jóváhagyást a 30. sz. vagy 54. sz. előírás alapján kiadott jóváhagyásokat követően terjesztik ki, a jóváhagyás kiterjesztésének jelölésére a pluszjelet (+) és a 117. sz. előírás módosítássorozatának számát kell az utótag vagy az utótagok kombinációja előtt feltüntetni.

Ha a jóváhagyást a 117. sz. előírás alapján kiadott eredeti jóváhagyást követően terjesztik ki, a pluszjelet (+) az eredeti jóváhagyás utótagja vagy utótagjainak kombinációja, valamint a jóváhagyás kiterjesztésének jelzésére használt utótag vagy utótagok kombinációja között kell elhelyezni.

| 5.4.4. | Ha a jóváhagyási szám utótaggal jelenik meg a gumiabroncs oldalfalán, akkor nem szükséges kiegészítőleg jelölni az adott típus-jóváhagyási számú gumiabroncson az azoknak az előírásoknak való megfelelőséget, amelyekre a fenti 5.3.2. szakasz szerint az utótag vonatkozik. |
| --- | --- |

5.4.4.

Ha a jóváhagyási szám utótaggal jelenik meg a gumiabroncs oldalfalán, akkor nem szükséges kiegészítőleg jelölni az adott típus-jóváhagyási számú gumiabroncson az azoknak az előírásoknak való megfelelőséget, amelyekre a fenti 5.3.2. szakasz szerint az utótag vonatkozik.

| 5.5. | Ha a gumiabroncs megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerinti típusjóváhagyásnak abban az országban, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor az 5.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni. Ilyen esetben az összes olyan előírás kiegészítő számát és jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a fenti 5.4.1. szakaszban előírt jel mellett kell feltüntetni. |
| --- | --- |

5.5.

Ha a gumiabroncs megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerinti típusjóváhagyásnak abban az országban, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor az 5.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni. Ilyen esetben az összes olyan előírás kiegészítő számát és jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a fenti 5.4.1. szakaszban előírt jel mellett kell feltüntetni.

| 5.6. | Ezen előírás 2. mellékletében példák találhatóak a jóváhagyási jel elrendezésére. |
| --- | --- |

5.6.

Ezen előírás 2. mellékletében példák találhatóak a jóváhagyási jel elrendezésére.

6.   ELŐÍRÁSOK

6.1.   A gördülésizaj-kibocsátás határértékei, az ezen előírás 3. mellékletében leírt módszerrel mérve

6.1.1.   A C1 osztályú gumiabroncsoknál a gördülésizaj-kibocsátás szintje nem haladhatja meg a vonatkozó fázishoz tartozó alábbi értékeket. Ezek az értékek a 30. sz. előírás 2.17.1.1. szakaszában megadott névleges keresztmetszeti szélességre vonatkoznak:

| 1. fázis |
| --- |
| Névleges keresztmetszeti szélesség | Határérték, dB(A) |
| 145 és kisebb | 72 |
| 145 felett 165-ig | 73 |
| 165 felett 185-ig | 74 |
| 185 felett 215-ig | 75 |
| 215 felett | 76 |
| A fenti határértékeket a fokozott teherbírású gumiabroncsok vagy a megerősített gumiabroncsok esetében 1 dB(A) értékkel, a „speciális használatú gumiabroncsok” esetében pedig 2 dB(A) értékkel meg kell növelni. |

1. fázis

Névleges keresztmetszeti szélesség

Határérték, dB(A)

145 és kisebb

72

145 felett 165-ig

73

165 felett 185-ig

74

185 felett 215-ig

75

215 felett

76

A fenti határértékeket a fokozott teherbírású gumiabroncsok vagy a megerősített gumiabroncsok esetében 1 dB(A) értékkel, a „speciális használatú gumiabroncsok” esetében pedig 2 dB(A) értékkel meg kell növelni.

| 2. fázis |
| --- |
| Névleges keresztmetszeti szélesség. | Határérték, dB(A) |
| 185 és kisebb | 70 |
| 185 felett 245-ig | 71 |
| 245 felett 275-ig | 72 |
| 275 felett | 74 |
| A fenti határértékeket téli gumiabroncsok, fokozott teherbírású gumiabroncsok vagy megerősített gumiabroncsok, vagy e besorolások bármilyen kombinációja esetében 1 dB(A) értékkel meg kell növelni. |

2. fázis

Névleges keresztmetszeti szélesség.

Határérték, dB(A)

185 és kisebb

70

185 felett 245-ig

71

245 felett 275-ig

72

275 felett

74

A fenti határértékeket téli gumiabroncsok, fokozott teherbírású gumiabroncsok vagy megerősített gumiabroncsok, vagy e besorolások bármilyen kombinációja esetében 1 dB(A) értékkel meg kell növelni.

6.1.2.   C2 osztályú gumiabroncsoknál a gördülésizaj-kibocsátás mértéke, a használati kategória (lásd a fenti 2.1. szakaszt) függvényében, nem haladhatja meg a vonatkozó fázishoz tartozó alábbi értékeket:

| 1. fázis |
| --- |
| Használati kategória | Határérték, dB(A) |
| normál | 75 |
| téli (13) | 77 |
| speciális | 78 |

1. fázis

Használati kategória

Határérték, dB(A)

normál

75

téli (13)

77

speciális

78

| 2. fázis |
| --- |
| Használati kategória | Határérték, dB(A) |
| normál | 72 |
| téli | 73 |
| speciális | 74 |
| Hajtott kerekekre való gumiabroncsok esetében a fenti határértékeket a normál és a speciális használati kategóriában 1 dB(A) értékkel, a „téli” használati kategóriában 2 dB(A) értékkel meg kell növelni. |

2. fázis

Használati kategória

Határérték, dB(A)

normál

72

téli

73

speciális

74

Hajtott kerekekre való gumiabroncsok esetében a fenti határértékeket a normál és a speciális használati kategóriában 1 dB(A) értékkel, a „téli” használati kategóriában 2 dB(A) értékkel meg kell növelni.

6.1.3.   C3 osztályú gumiabroncsoknál a gördülésizaj-kibocsátás mértéke, a használati kategória (lásd a fenti 2.1. szakaszt) függvényében, nem haladhatja meg a vonatkozó fázishoz tartozó alábbi értékeket:

| 1. fázis |
| --- |
| Használati kategória | Határérték, dB(A) |
| normál | 76 |
| téli (14) | 78 |
| speciális | 79 |

1. fázis

Használati kategória

Határérték, dB(A)

normál

76

téli (14)

78

speciális

79

| 2. fázis |
| --- |
| Használati kategória | Határérték, dB(A) |
| normál | 73 |
| téli | 74 |
| speciális | 75 |
| Hajtott kerekekre való gumiabroncsok esetében a fenti határértékeket 2 dB(A) értékkel meg kell növelni. |

2. fázis

Használati kategória

Határérték, dB(A)

normál

73

téli

74

speciális

75

Hajtott kerekekre való gumiabroncsok esetében a fenti határértékeket 2 dB(A) értékkel meg kell növelni.

6.2.   A nedves tapadás meghatározása olyan eljáráson alapszik, amely összehasonlítja vagy a maximális lefékezettségi együtthatót, vagy az átlagos teljes lassulást egy etalon gumiabronccsal kapott értékekkel. A relatív tapadást a nedves tapadási jelzőszám (G) mutatja.

6.2.1.   Az ezen előírás 5. mellékletében megadott eljárások bármelyikével vizsgált C1 osztályú gumiabroncsnál a gumiabroncsnak meg kell felelnie a következő követelményeknek:

| Használati kategória | Nedves tapadási jelzőszám (G) |
| --- | --- |
| legfeljebb 160 km/h legnagyobb megengedett sebességet jelentő sebességkategória-jelű (Q vagy kisebb, a H nélkül) téli gumiabroncs | ≥ 0,9 |
| 160 km/h-nál nagyobb legnagyobb megengedett sebességet jelentő sebességkategória-jelű (R és nagyobb, valamint a H) téli gumiabroncs | ≥ 1,0 |
| normál (közúti) gumiabroncs | ≥ 1,1 |

Használati kategória

Nedves tapadási jelzőszám (G)

legfeljebb 160 km/h legnagyobb megengedett sebességet jelentő sebességkategória-jelű (Q vagy kisebb, a H nélkül) téli gumiabroncs

≥ 0,9

160 km/h-nál nagyobb legnagyobb megengedett sebességet jelentő sebességkategória-jelű (R és nagyobb, valamint a H) téli gumiabroncs

≥ 1,0

normál (közúti) gumiabroncs

≥ 1,1

6.3.   A gördülési ellenállási együttható határértékei, az ezen előírás 6. mellékletében leírt módszerrel mérve

6.3.1.   A gördülési ellenállási együttható 1. fázis szerinti maximális értékei nem haladhatják meg a következő értékeket (az N/kN mértékegységben kifejezett érték megegyezik a kg/tonna mértékegységben kifejezett értékkel):

| Gumiabroncsosztály | Maximális érték (N/kN) |
| --- | --- |
| C1 | 12,0 |
| C2 | 10,5 |
| C3 | 8,0 |
| Téli gumiabroncsok esetében a határértékeket 1 N/kN értékkel meg kell növelni. |

Gumiabroncsosztály

Maximális érték (N/kN)

C1

12,0

C2

10,5

C3

8,0

Téli gumiabroncsok esetében a határértékeket 1 N/kN értékkel meg kell növelni.

6.3.2.   A gördülési ellenállási együttható 2. fázis szerinti maximális értékei nem haladhatják meg a következő értékeket (az N/kN mértékegységben kifejezett érték megegyezik a kg/tonna mértékegységben kifejezett értékkel):

| Gumiabroncsosztály | Maximális érték (N/kN) |
| --- | --- |
| C1 | 10,5 |
| C2 | 9,0 |
| C3 | 6,5 |
| Téli gumiabroncsok esetében a határértékeket 1 N/kN értékkel meg kell növelni. |

Gumiabroncsosztály

Maximális érték (N/kN)

C1

10,5

C2

9,0

C3

6,5

Téli gumiabroncsok esetében a határértékeket 1 N/kN értékkel meg kell növelni.

6.4.   A „hó gumiabroncs” használati kategóriába történő besoroláshoz a gumiabroncsnak meg kell felelnie bizonyos követelményeknek, amelyek olyan vizsgálaton alapulnak, ahol a vizsgált gumiabronccsal:

| a) | fékezési próba során kapott átlagos legnagyobb lassulást (mfdd); |
| --- | --- |

a)

fékezési próba során kapott átlagos legnagyobb lassulást (mfdd);

| b) | vagy tapadási próba során kapott maximális vagy átlagos vonóerőt; |
| --- | --- |

b)

vagy tapadási próba során kapott maximális vagy átlagos vonóerőt;

| c) | vagy gyorsulási próba során kapott átlagos legnagyobb gyorsulást (15) összehasonlítják egy etalonabronccsal végzett vizsgálat során kapott értékkel. |
| --- | --- |

c)

vagy gyorsulási próba során kapott átlagos legnagyobb gyorsulást (15) összehasonlítják egy etalonabronccsal végzett vizsgálat során kapott értékkel.

Az mérési módszerek eredményét a „hó jelzőszám” mutatja.

6.4.1   A gumiabroncs havon való viselkedésének követelményei

6.4.1.1.   C1 és C2 osztályú gumiabroncsok:

A 7. mellékletben leírt eljárásban kiszámított és az etalonabronccsal való összehasonlítással kapott „hó jelzőszámnak” legalább a következőnek kell lennie:

| Gumiabroncsosztály | Hótapadási jelzőszám (havon fékezéses módszer)
   (16) | Hótapadási jelzőszám (kipörgéses tapadási próba)
   (17) |
| --- | --- | --- |
| C1 | 1,07 | 1,10 |
| C2 | nem vonatkozik | 1,10 |

Gumiabroncsosztály

Hótapadási jelzőszám (havon fékezéses módszer)
   (16)

Hótapadási jelzőszám (kipörgéses tapadási próba)
   (17)

C1

1,07

1,10

C2

nem vonatkozik

1,10

6.5.   A „hajtott kerékre való gumiabroncs” kategóriába történő besoroláshoz a gumiabroncsnak meg kell felelnie az alábbi 6.5.1. szakaszban felsorolt feltételek közül legalább egynek:

6.5.1.   a gumiabroncs futómintázatában lennie kell legalább két körbefutó bordának, és ezek mindegyikének legalább 30 tömbszerű elemet kell tartalmaznia, amelyeket olyan csatornák és/vagy barázdák választanak el egymástól, amelyek mélysége legalább a futómintaárok mélységének fele; alternatívaként fizikai vizsgálat csak később, az előírás további módosítását követően lesz használható, amikor az már tartalmaz megfelelő vizsgálati módszereket és határértékeket;

6.6.   a „speciális használatú gumiabroncs” kategóriába történő besoroláshoz a gumiabroncsnak nagyobb tömbökből álló futómintázattal kell rendelkeznie, amelyben a tömbök mérete és a közöttük levő távolság nagyobb, mint a normál gumiabroncs futófelületén; a gumiabroncsnak ezenkívül a következő jellemzőkkel kell rendelkeznie:

| | C1 osztályú gumiabroncsok esetében: a futó mintázatának mélysége legalább 11 mm és a kitöltési arány legalább 35 százalék; |
| --- | --- |

C1 osztályú gumiabroncsok esetében: a futó mintázatának mélysége legalább 11 mm és a kitöltési arány legalább 35 százalék;

| | C2 osztályú gumiabroncsok esetében: a futó mintázatmélysége legalább 11 mm és a kitöltési arány legalább 35 százalék; |
| --- | --- |

C2 osztályú gumiabroncsok esetében: a futó mintázatmélysége legalább 11 mm és a kitöltési arány legalább 35 százalék;

| | C3 osztályú gumiabroncsok esetében: a futó mintázatmélysége legalább 16 mm és a kitöltési arány legalább 35 százalék. |
| --- | --- |

C3 osztályú gumiabroncsok esetében: a futó mintázatmélysége legalább 16 mm és a kitöltési arány legalább 35 százalék.

6.7.   A „kimondottan terepjáró gumiabroncs” kategóriába történő besoroláshoz a gumiabroncsnak rendelkeznie kell az összes következő jellemzővel:

| a) | C1 és C2 osztályú gumiabroncsok esetében:






  i. | a futó mintázatmélysége legalább 11 mm; |
| --- | --- | --- |

a)

C1 és C2 osztályú gumiabroncsok esetében:

i.

a futó mintázatmélysége legalább 11 mm;

| ii. | a kitöltési arány legalább 35 százalék; |
| --- | --- |

ii.

a kitöltési arány legalább 35 százalék;

| iii. | a megengedett legnagyobb névleges sebesség-besorolás legfeljebb Q; |
| --- | --- |

iii.

a megengedett legnagyobb névleges sebesség-besorolás legfeljebb Q;

| b) | C3 osztályú gumiabroncsok esetében:






  i. | a futó mintázatmélysége legalább 16 mm; |
| --- | --- | --- |

b)

C3 osztályú gumiabroncsok esetében:

i.

a futó mintázatmélysége legalább 16 mm;

| ii. | a kitöltési arány legalább 35 százalék; |
| --- | --- |

ii.

a kitöltési arány legalább 35 százalék;

| iii. | a megengedett legnagyobb névleges sebesség-besorolás legfeljebb K. |
| --- | --- |

iii.

a megengedett legnagyobb névleges sebesség-besorolás legfeljebb K.

7.   ABRONCSTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

| 7.1. | Az abroncstípus minden olyan módosításáról, amely befolyásolhatja az ezen előírás szerint jóváhagyott abroncstulajdonságokat, értesíteni kell az abroncstípust jóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:






  7.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása a jóváhagyott tulajdonságokra, és a gumiabroncs megfelel ezen előírás követelményeinek; vagy |
| --- | --- | --- |

7.1.

Az abroncstípus minden olyan módosításáról, amely befolyásolhatja az ezen előírás szerint jóváhagyott abroncstulajdonságokat, értesíteni kell az abroncstípust jóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

7.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása a jóváhagyott tulajdonságokra, és a gumiabroncs megfelel ezen előírás követelményeinek; vagy

| 7.1.2. | újabb vizsgálandó mintákat vagy új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatot végző műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

7.1.2.

újabb vizsgálandó mintákat vagy új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatot végző műszaki szolgálattól.

| 7.1.3. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változások részletes leírásával együtt, az ezen előírás 5.3. szakaszában említett eljárással értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket. |
| --- | --- |

7.1.3.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változások részletes leírásával együtt, az ezen előírás 5.3. szakaszában említett eljárással értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

| 7.1.4. | A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező típusjóváhagyó hatóság az ilyen kiterjesztéshez hozzárendel egy sorszámot, amelyet fel kell tüntetni az értesítésben. |
| --- | --- |

7.1.4.

A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező típusjóváhagyó hatóság az ilyen kiterjesztéshez hozzárendel egy sorszámot, amelyet fel kell tüntetni az értesítésben.

8.   GYÁRTÁS-MEGFELELŐSÉG

A gyártás-megfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/2. javított változat) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő előírásoknak:

| 8.1. | az ezen előírás szerint jóváhagyott gumiabroncsokat úgy kell gyártani, hogy megfeleljenek a jóváhagyott abroncstípus tulajdonságainak és teljesítsék a fenti 6. szakaszban megállapított előírásokat; |
| --- | --- |

8.1.

az ezen előírás szerint jóváhagyott gumiabroncsokat úgy kell gyártani, hogy megfeleljenek a jóváhagyott abroncstípus tulajdonságainak és teljesítsék a fenti 6. szakaszban megállapított előírásokat;

| 8.2. | a megfelelőség fenti 8.1. szakaszban előírt ellenőrzése érdekében a sorozatgyártásból az ezen előírásban előírt jóváhagyási jelet viselő gumiabroncsokból szúrópróbaszerűen mintát kell venni. Az egyes gyártóüzemekben ilyen ellenőrzésre általában kétévente legalább egyszer kerül sor.






  8.2.1. | A 6.2. szakasz szerinti jóváhagyások tekintetében végzett ellenőrzések esetében ezeket ugyanazzal az eljárással kell végrehajtani (lásd ezen előírás 5. melléklete), mint amit az eredeti jóváhagyáshoz fogadtak el, és a típusjóváhagyó hatóságnak meg kell győződnie arról, hogy a jóváhagyott típushoz tartozó összes gumiabroncs megfelel a jóváhagyási követelménynek. Az értékelésnek az egyes gyártóüzemekben előállított abroncstípusok termelési mennyiségén kell alapulnia, figyelembe véve a gyártó által működtetett minőségirányítási rendszer(eke)t. Ha a mérési eljárás több gumiabroncs egyidejű mérését jelenti (például négy gumiabroncs a nedves tapadás méréséhez az ezen előírás 5. mellékletében megadott, szabványos járművet használó eljárás szerint), akkor azokat egy egységnek kell tekinteni a vizsgált abroncsok számának kiszámításához. |
| --- | --- | --- |

8.2.

a megfelelőség fenti 8.1. szakaszban előírt ellenőrzése érdekében a sorozatgyártásból az ezen előírásban előírt jóváhagyási jelet viselő gumiabroncsokból szúrópróbaszerűen mintát kell venni. Az egyes gyártóüzemekben ilyen ellenőrzésre általában kétévente legalább egyszer kerül sor.

8.2.1.

A 6.2. szakasz szerinti jóváhagyások tekintetében végzett ellenőrzések esetében ezeket ugyanazzal az eljárással kell végrehajtani (lásd ezen előírás 5. melléklete), mint amit az eredeti jóváhagyáshoz fogadtak el, és a típusjóváhagyó hatóságnak meg kell győződnie arról, hogy a jóváhagyott típushoz tartozó összes gumiabroncs megfelel a jóváhagyási követelménynek. Az értékelésnek az egyes gyártóüzemekben előállított abroncstípusok termelési mennyiségén kell alapulnia, figyelembe véve a gyártó által működtetett minőségirányítási rendszer(eke)t. Ha a mérési eljárás több gumiabroncs egyidejű mérését jelenti (például négy gumiabroncs a nedves tapadás méréséhez az ezen előírás 5. mellékletében megadott, szabványos járművet használó eljárás szerint), akkor azokat egy egységnek kell tekinteni a vizsgált abroncsok számának kiszámításához.

| 8.3. | A sorozatgyártás akkor tekinthető úgy, hogy megfelel ezen előírás követelményeinek, ha a mért értékek a tömeggyártás miatti esetleges eltérésekre adott + 1 dB(A) ráhagyást is figyelembe véve a fenti 6.1. szakaszban előírt határértékeken belül vannak. |
| --- | --- |

8.3.

A sorozatgyártás akkor tekinthető úgy, hogy megfelel ezen előírás követelményeinek, ha a mért értékek a tömeggyártás miatti esetleges eltérésekre adott + 1 dB(A) ráhagyást is figyelembe véve a fenti 6.1. szakaszban előírt határértékeken belül vannak.

| 8.4. | A sorozatgyártás akkor tekinthető úgy, hogy megfelel ezen előírás követelményeinek, ha a mért értékek a tömeggyártás miatti esetleges eltérésekre adott + 0,3 N/kN ráhagyást is figyelembe véve a fenti 6.3. szakaszban előírt határértékeken belül vannak. |
| --- | --- |

8.4.

A sorozatgyártás akkor tekinthető úgy, hogy megfelel ezen előírás követelményeinek, ha a mért értékek a tömeggyártás miatti esetleges eltérésekre adott + 0,3 N/kN ráhagyást is figyelembe véve a fenti 6.3. szakaszban előírt határértékeken belül vannak.

9.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

| 9.1. | Az ezen előírás alapján egy adott gumiabroncstípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 8. szakaszban előírt követelmények, illetve ha egy adott típusú gumiabroncs átlépi a fenti 8.3. vagy 8.4. szakaszban megadott határértékeket. |
| --- | --- |

9.1.

Az ezen előírás alapján egy adott gumiabroncstípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 8. szakaszban előírt követelmények, illetve ha egy adott típusú gumiabroncs átlépi a fenti 8.3. vagy 8.4. szakaszban megadott határértékeket.

| 9.2. | Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő jóváhagyási nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

9.2.

Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő jóváhagyási nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

10.   GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás birtokosa véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott abroncstípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvétele után az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon tájékoztatja erről az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

11.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLAT ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A TÍPUSJÓVÁHAGYÓ HATÓSÁG NEVE ÉS CÍME

A megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felek megadják az Egyesült Nemzetek Titkársága számára a jóváhagyási vizsgálatot végző műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóság nevét és címét.

12.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

| 12.1. | Ezen előírás 02. módosítássorozata hatálybalépésének napjától kezdődően az előírást alkalmazó szerződő felek nem tagadhatják meg az ezen előírás szerinti EGB-jóváhagyás megadását valamely gumiabroncstípusra, ha a gumiabroncs teljesíti a 02. módosítássorozat követelményeit, ideértve a gördülési zaj 1. vagy 2. fázis szerinti jóváhagyására vonatkozóan a 6.1.1–6.1.3. szakaszban leírt követelményeket, a nedves tapadásra vonatkozóan a 6.2.1. szakaszban leírt követelményeket, valamint a gördülési ellenállás 1. vagy 2. fázis szerinti jóváhagyására vonatkozóan a 6.3.1. vagy 6.3.2. szakaszban leírt követelményeket. |
| --- | --- |

12.1.

Ezen előírás 02. módosítássorozata hatálybalépésének napjától kezdődően az előírást alkalmazó szerződő felek nem tagadhatják meg az ezen előírás szerinti EGB-jóváhagyás megadását valamely gumiabroncstípusra, ha a gumiabroncs teljesíti a 02. módosítássorozat követelményeit, ideértve a gördülési zaj 1. vagy 2. fázis szerinti jóváhagyására vonatkozóan a 6.1.1–6.1.3. szakaszban leírt követelményeket, a nedves tapadásra vonatkozóan a 6.2.1. szakaszban leírt követelményeket, valamint a gördülési ellenállás 1. vagy 2. fázis szerinti jóváhagyására vonatkozóan a 6.3.1. vagy 6.3.2. szakaszban leírt követelményeket.

| 12.2. | 2012. november 1-jétől kezdődően az ezen előírást alkalmazó szerződő felek megtagadják az EGB-jóváhagyás megadását, ha a jóváhagyandó abroncstípus nem felel meg a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek, ezenkívül megtagadják az EGB-jóváhagyás megadását, ha a gördülési zaj 2. fázis szerinti jóváhagyására vonatkozóan a 6.1.1–6.1.3. szakaszban leírt követelmények, a nedves tapadásra vonatkozóan a 6.2.1. szakaszban leírt követelmények, valamint a gördülési ellenállás 1. fázis szerinti jóváhagyására vonatkozóan a 6.3.1. szakaszban leírt követelmények nem teljesülnek. |
| --- | --- |

12.2.

2012. november 1-jétől kezdődően az ezen előírást alkalmazó szerződő felek megtagadják az EGB-jóváhagyás megadását, ha a jóváhagyandó abroncstípus nem felel meg a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek, ezenkívül megtagadják az EGB-jóváhagyás megadását, ha a gördülési zaj 2. fázis szerinti jóváhagyására vonatkozóan a 6.1.1–6.1.3. szakaszban leírt követelmények, a nedves tapadásra vonatkozóan a 6.2.1. szakaszban leírt követelmények, valamint a gördülési ellenállás 1. fázis szerinti jóváhagyására vonatkozóan a 6.3.1. szakaszban leírt követelmények nem teljesülnek.

| 12.3. | 2014. november 1-jétől kezdődően az ezen előírást alkalmazó szerződő felek megtagadhatják valamely gumiabroncs értékesítésének vagy használatba vételének engedélyezését, ha az nem felel meg a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek, és ha nem felel meg ezen előírásnak a nedves tapadásra vonatkozóan a 6.2. szakaszban leírt követelményeket is tartalmazó 02. módosítássorozattal módosított követelményeinek. |
| --- | --- |

12.3.

2014. november 1-jétől kezdődően az ezen előírást alkalmazó szerződő felek megtagadhatják valamely gumiabroncs értékesítésének vagy használatba vételének engedélyezését, ha az nem felel meg a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek, és ha nem felel meg ezen előírásnak a nedves tapadásra vonatkozóan a 6.2. szakaszban leírt követelményeket is tartalmazó 02. módosítássorozattal módosított követelményeinek.

| 12.4. | 2016. november 1-jétől kezdődően az ezen előírást alkalmazó szerződő felek megtagadják az EGB-jóváhagyás megadását, ha a jóváhagyandó abroncstípus nem felel meg a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek, ideértve a gördülési ellenállás 2. fázis szerinti jóváhagyására vonatkozóan a 6.3.2. szakaszban leírt követelményeket. |
| --- | --- |

12.4.

2016. november 1-jétől kezdődően az ezen előírást alkalmazó szerződő felek megtagadják az EGB-jóváhagyás megadását, ha a jóváhagyandó abroncstípus nem felel meg a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek, ideértve a gördülési ellenállás 2. fázis szerinti jóváhagyására vonatkozóan a 6.3.2. szakaszban leírt követelményeket.

| 12.5. | 2016. november 1-jétől kezdődően az ezen előírást alkalmazó szerződő fél megtagadhatja valamely gumiabroncs értékesítésének vagy használatba vételének engedélyezését, ha az nem felel meg a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek, és ha nem felel meg a gördülési zaj 2. fázis szerinti jóváhagyására vonatkozóan a 6.1.1–6.1.3. szakaszban leírt követelményeknek. |
| --- | --- |

12.5.

2016. november 1-jétől kezdődően az ezen előírást alkalmazó szerződő fél megtagadhatja valamely gumiabroncs értékesítésének vagy használatba vételének engedélyezését, ha az nem felel meg a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek, és ha nem felel meg a gördülési zaj 2. fázis szerinti jóváhagyására vonatkozóan a 6.1.1–6.1.3. szakaszban leírt követelményeknek.

| 12.6. | Az alábbiakban megadott dátumoktól kezdődően az ezen előírást alkalmazó szerződő fél megtagadhatja valamely gumiabroncs értékesítésének vagy használatba vételének engedélyezését, ha az nem felel meg a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek, és ha nem felel meg a gördülési ellenállás 1. fázis szerinti jóváhagyására vonatkozóan a 6.3.1. szakaszban leírt követelményeknek:






  Gumiabroncsosztály | Dátum |
| --- | --- | --- |
| C1, C2 | 2014. november 1. |
| C3 | 2016. november 1. |

12.6.

Az alábbiakban megadott dátumoktól kezdődően az ezen előírást alkalmazó szerződő fél megtagadhatja valamely gumiabroncs értékesítésének vagy használatba vételének engedélyezését, ha az nem felel meg a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek, és ha nem felel meg a gördülési ellenállás 1. fázis szerinti jóváhagyására vonatkozóan a 6.3.1. szakaszban leírt követelményeknek:

Gumiabroncsosztály

Dátum

C1, C2

2014. november 1.

C3

2016. november 1.

| 12.7. | Az alábbiakban megadott dátumoktól kezdődően az ezen előírást alkalmazó szerződő fél megtagadhatja valamely gumiabroncs értékesítésének vagy használatba vételének engedélyezését, ha az nem felel meg a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek, és ha nem felel meg a gördülési ellenállás 2. fázis szerinti jóváhagyására vonatkozóan a 6.3.2. szakaszban leírt követelményeknek:






  Gumiabroncsosztály | Dátum |
| --- | --- | --- |
| C1, C2 | 2018. november 1. |
| C3 | 2020. november 1. |

12.7.

Az alábbiakban megadott dátumoktól kezdődően az ezen előírást alkalmazó szerződő fél megtagadhatja valamely gumiabroncs értékesítésének vagy használatba vételének engedélyezését, ha az nem felel meg a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek, és ha nem felel meg a gördülési ellenállás 2. fázis szerinti jóváhagyására vonatkozóan a 6.3.2. szakaszban leírt követelményeknek:

Gumiabroncsosztály

Dátum

C1, C2

2018. november 1.

C3

2020. november 1.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/2. javított változat) 2. pontjának meghatározása szerint.

(2)  A C1 osztályú gumiabroncs megfelel az ISO 4000-1:2010 szabvány szerinti „személygépkocsi-gumiabroncsnak”.

(3)  A nemzetközi mértékegységrendszerben (SI) a közegellenálláshoz (newton) hasonló gördülési ellenállás hagyományos mértékegysége a newtonméter per méter.

(4)  A gördülési ellenállás kifejezése newtonban, a terhelés kifejezése pedig kilonewtonban történik. A gördülési ellenállási együtthatónak nincs dimenziója.

(5)  Az új vizsgált gumiabroncs fogalmának meghatározására azért van szükség, hogy csökkenjen az adatoknak a gumiabroncs öregedési hatása miatti variációja és szórása.

(6)  Elfogadott vizsgálati eljárások megismétlése megengedett.

(7)  Például a berendezés kalibrációjának elállítódása.

(8)  A forgó test lehet például egy gumiabroncs-kerék szerelvény vagy a mérőberendezés dobja.

(9)  A σm mérési reprodukálhatóságot a 6. melléklet 4. szakaszában leírt teljes eljárás szerint egy gumiabronccsal végzett n számú méréssel (ahol n ≥ 3) kell megbecsülni a következők szerint:

Formula

ahol:

| j | = | számláló 1-től n-ig, egy adott gumiabronccsal végzett ismételt mérések számlálásához |
| --- | --- | --- |
| n | = | a gumiabroncsmérések ismétléseinek száma (n ≥ 3) |

j

=

számláló 1-től n-ig, egy adott gumiabronccsal végzett ismételt mérések számlálásához

n

=

a gumiabroncsmérések ismétléseinek száma (n ≥ 3)

(10)  Néhány ilyen követelmény külön is szerepelhet a 30. sz. vagy 54. sz. előírásban.

(11)  A jelölés legkisebb magassága: lásd a C méretet az 54. sz. előírás 3. mellékletében.

(12)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek megkülönböztető számai a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: TRANS/WP.29/78/2. javított változat) 3. mellékletében találhatók.

(13)  A határérték a kizárólag M+S jelöléssel ellátott gumiabroncsokra is vonatkozik.

(14)  A határérték a kizárólag M+S jelöléssel ellátott gumiabroncsokra is vonatkozik.

(15)  Ez a vizsgálati eljárás jelenleg fejlesztés alatt van.

(16)  Lásd ezen előírás 7. mellékletének 3. szakaszát.

(17)  Lásd ezen előírás 7. mellékletének 2. szakaszát.

---

1. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb megengedett formátum: A4 [210 × 297 mm])

Image

Image

---

2. MELLÉKLET

PÉLDÁK JÓVÁHAGYÁSI JELEKRE

1. függelék

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

(Lásd ezen előírás 5.4. szakasza)

Jóváhagyás a 117. sz. előírás alapján

1.   példa

Image

A gumiabroncson feltüntetett fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott gumiabroncsot Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 117. sz. előírás szerint (csak S2 [gördülési zaj a 2. fázis szerint] jelöléssel ellátva), 0212345 jóváhagyási számon. A jóváhagyási szám első két számjegye (02) azt jelzi, hogy a jóváhagyást ezen előírás 02. módosítássorozatának követelményei szerint adták meg.

2.   példa

Image

A fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott gumiabroncsot Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 117. sz. előírás szerint (S1 [gördülési zaj az 1. fázis szerint], W [nedves tapadás] és R1 [gördülési ellenállás az 1. fázis szerint] jelöléssel ellátva), 0212345 jóváhagyási számon. Ez azt jelenti, hogy a jóváhagyás S1WR1 jelölésre szól. A jóváhagyási szám első két számjegye (02) azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményei szerint adták meg.

2. függelék

A 30. sz. VAGY AZ 54. sz. (1)
  ELŐÍRÁS SZERINTI JÓVÁHAGYÁSSAL EGYÜTTES, 117. sz. ELŐÍRÁS SZERINTI JÓVÁHAGYÁS

1.   példa

Image

A fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott gumiabroncsot Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 117. sz. előírás szerint (S2 [gördülési zaj a 2. fázis szerint] jelöléssel ellátva), 0212345 jóváhagyási számon, valamint a 30. sz. előírás szerint, 0236378 jóváhagyási számon. A jóváhagyási szám első két számjegye (02) azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 02. módosítássorozat szerint adták meg, és hogy a 30. sz. előírás tartalmazta a 02. módosítássorozatot.

2.   példa

Image

A fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott gumiabroncsot Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 117. sz. előírás szerint (S2WR2 [gördülési zaj a 2. fázis szerint; nedves tapadás; gördülési ellenállás a 2. fázis szerint] jelöléssel ellátva), 0212345 jóváhagyási számon, valamint a 30. sz. előírás szerint, 0236378 jóváhagyási számon. A jóváhagyási szám első két számjegye (02) azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 02. módosítássorozat szerint adták meg, és hogy a 30. sz. előírás tartalmazta a 02. módosítássorozatot.

3.   példa

Image

A fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott gumiabroncsot Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 117. sz. előírás és a 02. módosítássorozat szerint, 0212345 jóváhagyási számon (S2 jelöléssel ellátva), valamint az 54. sz. előírás szerint. Ez azt jelenti, hogy a jóváhagyás a 2. fázis szerinti gördülési zajra vonatkozik (S2). A 117. sz. előírás szerinti jóváhagyási szám első két számjegye (02) az „S2”-vel együtt azt jelzi, hogy az első jóváhagyást a 02. módosítássorozatot tartalmazó 117. sz. előírás szerint adták meg. Az 54. sz. előírás szerinti jóváhagyási szám első két számjegye (00) azt jelzi, hogy a jóváhagyást az említett előírás eredeti, változatlan formája szerint adták meg.

4.   példa

Image

A fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott gumiabroncsot Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 117. sz. előírás és a 02. módosítássorozat szerint, 0212345 jóváhagyási számon (S2R2 jelöléssel ellátva), valamint az 54. sz. előírás szerint. Ez azt jelzi, hogy a jóváhagyás a 2. fázis szerinti gördülési zajra (S2) és a 2. fázis szerinti gördülési ellenállásra vonatkozik. A 117. sz. előírás szerinti jóváhagyási szám első két számjegye (02) az S2R2 jelöléssel együtt azt jelzi, hogy az első jóváhagyást a 02. módosítássorozatot tartalmazó 117. sz. előírás szerint adták meg. Az 54. sz. előírás szerinti jóváhagyási szám első két számjegye (00) azt jelzi, hogy a jóváhagyást az említett előírás változatlan eredeti formája szerint adták meg.

3. függelék

A 117. sz., A 30. sz. VAGY AZ 54. sz
   (2)
  ELŐÍRÁS SZERINTI JÓVÁHAGYÁSOKAT EGYESÍTŐ KITERJESZTÉSEK

1.   példa

Image

A fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott gumiabroncsot eredetileg Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 30. sz. előírás és a 02. módosítássorozat szerint, 0236378 jóváhagyási számon. A jelölés tartalmaz egy „+ 02S1” megjelölést is (gördülési zaj az 1. fázis szerint), ami azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 117. sz. előírás (02. módosítássorozat) szerint kiterjesztették. A jóváhagyási szám első két számjegye (02) azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 30. sz. előírás (02. módosítássorozat) szerint adták meg. A pluszjel (+) azt jelenti, hogy az első jóváhagyást a 30. sz. előírás szerint adták meg, és azt egyesítőleg kiterjesztették a 117. sz. előírás (02. módosítássorozat) alapján a gördülési zajra vonatkozóan az 1. fázis szerint megadott jóváhagyás(ok)ra.

2.   példa

Image

A fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott gumiabroncsot eredetileg Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 30. sz. előírás és a 02. módosítássorozat szerint, 0236378 jóváhagyási számon. Jelzi, hogy a jóváhagyás az 1. fázis szerinti gördülési zajra (S1), a nedves tapadásra (W) és a 2. fázis szerinti gördülési ellenállásra (R2) vonatkozik. Az S1WR2 előtt álló 02 azt jelzi, hogy a jóváhagyás kiterjesztése a 02. módosítássorozattal módosított 117. sz. előírás szerint történt. A jóváhagyási szám első két számjegye (02) azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 30. sz. előírás (02. módosítássorozat) szerint adták meg. A pluszjel (+) azt jelenti, hogy az első jóváhagyás a 30. sz. előírás szerint történt, majd azt kiterjesztették, hogy tartalmazza a 117. sz. előírás (02. módosítássorozat) szerinti jóváhagyás(oka)t is.

4. függelék

A 117. sz. ELŐÍRÁS
   (3)
  SZERINTI JÓVÁHAGYÁSOKAT EGYESÍTŐ KITERJESZTÉSEK

1.   példa

Image

A fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott gumiabroncsot eredetileg Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 117. sz. előírás és a 02. módosítássorozat szerint, 0212345 jóváhagyási számon. Jelzi, hogy a jóváhagyás a nedves tapadásra (W) vonatkozik. Az S2R2 előtt álló + jel azt jelzi, hogy jóváhagyást a 117. sz. előírás alapján kiterjesztették a gördülési zaj 2. fázis szerinti és a gördülési ellenállás 2. fázis szerinti jóváhagyására, külön bizonyítvány(ok) alapján.

2.   példa

Image

A fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott gumiabroncsot eredetileg Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 117. sz. előírás és a 02. módosítássorozat szerint, 0212345 jóváhagyási számon. Jelzi, hogy a jóváhagyás az 1. fázis szerinti gördülési zajra (S1) és a nedves tapadásra (W) vonatkozik. Az R1 előtt álló + jel azt jelzi, hogy jóváhagyást a 117. sz. előírás alapján kiterjesztették az 1. fázis szerinti gördülési ellenállásra, külön bizonyítvány(ok) alapján.

3.   példa

Image

A fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott gumiabroncsot eredetileg Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 117. sz. előírás és a 01. módosítássorozat szerint, 0167890 jóváhagyási számon. Jelzi, hogy a jóváhagyás az 1. fázis szerinti gördülési zajra (S) és a nedves tapadásra (W) vonatkozik. A 02R1 előtt álló + jel azt jelzi, hogy jóváhagyást a 117. sz. előírás és a 02. módosítássorozat alapján kiterjesztették az 1. fázis szerinti gördülési ellenállásra, külön bizonyítvány(ok) alapján.

---

(1)  Az 54. sz. előírás hatálya alá eső gumiabroncsokra a 117. sz. előírás szerint megadott jóváhagyások jelenleg nem tartalmazzák a nedves tapadásra vonatkozó követelményeket.

1

(2)  Az 54. sz. előírás hatálya alá eső gumiabroncsokra a 117. sz. előírás szerint megadott jóváhagyások jelenleg nem tartalmazzák a nedves tapadásra vonatkozó követelményeket.

2

(3)  Az 54. sz. előírás hatálya alá eső gumiabroncsokra a 117. sz. előírás szerint megadott jóváhagyások jelenleg nem tartalmazzák a nedves tapadásra vonatkozó követelményeket.

3

---

3. MELLÉKLET

GUMIABRONCS GÖRDÜLÉSIZAJ-KIBOCSÁTÁSI SZINTJÉNEK KIGURULÁSOS MÉRÉSE

0.   BEVEZETÉS

A bemutatott módszer egy meghatározott útfelületen gördülő mérőjárműre felszerelt abroncsgarnitúra zajszintjének meghatározásához használandó mérőeszközök, mérési feltételek és mérési módszerek részletes leírását tartalmazza. A kiguruló mérőjárműnél keletkező legnagyobb hangnyomásszintet kell rögzíteni külső mikrofonokkal; a referenciasebességre vonatkoztatott végeredményt lineáris regressziós analízissel kell meghatározni. Az így kapott mérési eredmények nem vonatkoztathatóak a motorral történő gyorsítás és a fékezéses lassulás során a gumiabroncs által kibocsátott gördülési zajra.

1.   MÉRŐMŰSZEREK

1.1.   Akusztikai mérések

A hangszintmérőnek vagy hasonló mérőrendszernek a gyártó által ajánlott szélfogóval együtt meg kell felelnie legalább az IEC 60651:1979/A1:1993 szabvány második kiadása szerinti 1. típusú eszközökre vonatkozó követelményeknek.

A méréseket A-szűréssel és F időállandóval kell végezni.

Az A-szűrésű hangszint periodikus mérését alkalmazó rendszereknél a mérési gyakoriság legfeljebb 30 milliszekundum lehet.

1.1.1.   Kalibrálás

Minden mérési menet kezdetén és végén el kell végezni a teljes mérőrendszer ellenőrzését olyan hangkalibráló műszerrel, amely megfelel legalább az IEC 60942:1988 szabvány szerinti 1. pontossági osztályba tartozó hangkalibráló műszerekre vonatkozó követelményeknek. Két egymást követő ellenőrzéskor – további beállítások nélkül – a mért értékek közötti eltérés nem lehet több 0,5 dB-nél. Ellenkező esetben a legutóbbi, megfelelő eredményű ellenőrzést követő mérések eredményeit figyelmen kívül kell hagyni.

1.1.2.   Mérőberendezések szabványok szerinti ellenőrzése

Megfelelő etalonokon alapuló verifikálásra felhatalmazott laboratóriummal évente egyszer ellenőriztetni kell, hogy a hangkalibráló műszer megfelel-e az IEC 60942:1988 szabvány előírásainak, és legalább kétévente ellenőriztetni kell, hogy a műszerrendszer megfelel-e az IEC 60651:1979/A1:1993 szabvány második kiadása követelményeinek.

1.1.3.   A mikrofon elhelyezése

A mikrofont (vagy mikrofonokat) a pálya vonatkoztatási vonalától (CC’) (1. ábra) 7,5 ± 0,05 m távolságra és a talaj felett 1,2 ± 0,02 m magasságban kell elhelyezni. A mikrofont úgy kell beállítani, hogy a legnagyobb érzékenységet adó tengelye vízszintes és a jármű haladási irányára (CC’ vonal) merőleges legyen.

1.2.   Sebességmérések

A jármű sebességét ± 1 km/h vagy nagyobb pontosságú műszerekkel kell mérni ott, ahol a jármű eleje eléri a PP’ vonalat (1. ábra).

1.3.   Hőmérsékletmérés

A levegő-hőmérséklet és a mérőpálya felületi hőmérsékletének mérése kötelező.

A hőmérő műszerek pontosságának ± 1 °C-on belül kell lennie.

1.3.1.   A levegő hőmérséklete

A hőmérséklet-érzékelőt takarásmentes környezetben, a mikrofonhoz közel úgy kell elhelyezni, hogy ki legyen téve a légmozgásnak, de a közvetlen napsugárzástól védve legyen. Ez utóbbi árnyékoló ellenzővel vagy más hasonló eszközzel érhető el. Az érzékelőt a mérőpálya felülete fölött 1,2 ± 0,1 m magasságban kell elhelyezni, hogy a felület hősugárzásának hatása minél kisebb legyen, amikor kicsi a légmozgás.

1.3.2.   A mérőpálya felületének hőmérséklete

A hőmérséklet-érzékelőt úgy kell elhelyezni, hogy a mért hőmérséklet reprezentatív módon mutassa a keréknyom hőmérsékletét, és ne zavarja a zaj mérését.

Kontakt hőmérséklet-érzékelő használata esetén a megfelelő érintkezés biztosításához hővezető pasztát kell alkalmazni a felület és a hőérzékelő között.

Sugárzáson alapuló hőmérő (pirométer) használata esetén a magasságot úgy kell megválasztani, hogy az biztosítsa legalább 0,1 m átmérőjű mérési terület lefedését.

1.4.   A szél mérése

A műszernek képesnek kell lennie arra, hogy ±1 m/s tűréssel mérje a szélsebességet. A szelet a mikrofon magasságában kell mérni. Fel kell jegyezni a jármű menetirányához viszonyított szélirányt.

2.   MÉRÉSI FELTÉTELEK

2.1.   A mérőhelyszín

A mérőhelyszínnek egy központi részből és az azt körülvevő, alapvetően sík mérőterületből kell állnia. A mérőszakasznak vízszintesnek kell lennie és felületének minden méréskor száraznak és tisztának kell lennie. A mérőpálya felületét a mérést megelőzően vagy annak során nem szabad mesterségesen hűteni.

A mérőpályának olyannak kell lennie, hogy a hangforrás és a mikrofon közötti szabad hangtér feltételei 1 dB(A) értéken belül teljesüljenek. A feltételek akkor tekinthetők teljesítettnek, ha a mérőszakasz középpontjától számított 50 méteren belül nincsenek nagy hangvisszaverő tárgyak, mint például kerítések, sziklák, hidak vagy épületek. A mérőpálya felületének és a mérőhelyszín méreteinek meg kell felelniük ezen előírás 4. mellékletének.

A legalább 10 méteres sugarú központi részen nem lehet porhó, magas fű, laza talaj, salak és hasonló anyagok. Nem lehetnek olyan akadályok, amelyek befolyásolhatnák a mikrofon közelében a hangteret, és senki sem tartózkodhat a mikrofon és a hangforrás között. A méréseket végző technikusnak és a méréseken részt vevő megfigyelőknek úgy kell elhelyezkedniük, hogy ne befolyásolják a mérőeszközök működését.

2.2.   Meteorológiai viszonyok

Kedvezőtlen légköri viszonyok között nem szabad méréseket végezni. Biztosítani kell, hogy széllökések ne befolyásolják az eredményeket. A mérést nem szabad elvégezni, ha a mikrofon magasságában a szélsebesség meghaladja az 5 m/s értéket.

Mérések nem végezhetők, ha a levegő hőmérséklete 5 °C alatt vagy 40 °C fölött van, vagy ha a mérőpálya felületének hőmérséklete 5 °C alatt vagy 50 °C fölött van.

2.3.   Környezeti zajok

2.3.1.   A háttérzaj szintjének (a szélzajt is beleértve) legalább 10 dB(A) értékkel kisebbnek kell lennie, mint a gumiabroncs mért gördülésizaj-kibocsátása. A mikrofonra megfelelő szélfogó szerelhető, de figyelembe kell venni a mikrofon érzékenységére és iránykarakterisztikájára gyakorolt hatását.

2.3.2.   Minden olyan hangnyomásszint csúcsot, amely nyilvánvalóan nem egyeztethető össze a gumiabroncsok által kibocsátott hangnyomásszinttel, figyelmen kívül kell hagyni.

2.4.   A mérőjárműre vonatkozó előírások

2.4.1.   Általános előírások

A mérőjármű olyan gépjármű, amelynek két tengelyére négy egyes (szóló) gumiabroncsot szereltek.

2.4.2.   A jármű terhelése

A járművet meg kell terhelni az alábbi 2.5.2. szakaszban meghatározott mérési abroncsterhelésnek megfelelően.

2.4.3.   Tengelytáv

A vizsgált gumiabroncsokkal felszerelt két tengely közötti távolságnak a C1 osztályú abroncsoknál 3,50 m-nél kisebbnek, a C2 és C3 osztályú abroncsoknál pedig 5 m-nél kisebbnek kell lennie.

2.4.4.   A jármű által a hangszint mérésére gyakorolt hatás minimalizálására szolgáló intézkedések

Annak biztosítására, hogy a gumiabroncs gördülési zaját a mérőjármű kialakítása ne befolyásolja jelentősen, a következő előírások és ajánlások irányadók.

| 2.4.4.1. | Előírások:






  a) | sárfogó gumikat vagy a sár felfogására alkalmas más kiegészítő eszközt nem szabad felszerelni; |
| --- | --- | --- |

2.4.4.1.

Előírások:

a)

sárfogó gumikat vagy a sár felfogására alkalmas más kiegészítő eszközt nem szabad felszerelni;

| b) | a kerékpántok és a gumiabroncsok közvetlen közelében tilos olyan elemek felszerelése vagy fent hagyása, amelyek lefojthatják a kibocsátott zajt; |
| --- | --- |

b)

a kerékpántok és a gumiabroncsok közvetlen közelében tilos olyan elemek felszerelése vagy fent hagyása, amelyek lefojthatják a kibocsátott zajt;

| c) | a kerékbeállítást (összetartás, dőlés és csaphátradőlés) pontosan a járműgyártó ajánlásainak megfelelően kell elvégezni; |
| --- | --- |

c)

a kerékbeállítást (összetartás, dőlés és csaphátradőlés) pontosan a járműgyártó ajánlásainak megfelelően kell elvégezni;

| d) | kiegészítő hangelnyelő anyagok elhelyezése a kerékdobban vagy az alváz alatt tilos; |
| --- | --- |

d)

kiegészítő hangelnyelő anyagok elhelyezése a kerékdobban vagy az alváz alatt tilos;

| e) | a felfüggesztésnek olyan állapotban kell lennie, hogy a mérési előírások szerint megterhelt járműnél ne okozza a hasmagasság rendellenes csökkenését. Ha a jármű rendelkezik a karosszéria magasságát szabályozó rendszerekkel, akkor ezeket úgy kell beállítani, hogy a hasmagasság a mérés során a terhelés nélküli állapotnak megfelelő normálérték legyen. |
| --- | --- |

e)

a felfüggesztésnek olyan állapotban kell lennie, hogy a mérési előírások szerint megterhelt járműnél ne okozza a hasmagasság rendellenes csökkenését. Ha a jármű rendelkezik a karosszéria magasságát szabályozó rendszerekkel, akkor ezeket úgy kell beállítani, hogy a hasmagasság a mérés során a terhelés nélküli állapotnak megfelelő normálérték legyen.

| 2.4.4.2. | Ajánlások a mellékzajok elkerülésére:






  a) | ajánlott a jármű azon alkatrészeinek eltávolítása vagy módosítása, amelyek hozzájárulhatnak a jármű háttérzajához. A vizsgálati jegyzőkönyvben minden ilyen alkatrész eltávolítását vagy módosítását rögzíteni kell; |
| --- | --- | --- |

2.4.4.2.

Ajánlások a mellékzajok elkerülésére:

a)

ajánlott a jármű azon alkatrészeinek eltávolítása vagy módosítása, amelyek hozzájárulhatnak a jármű háttérzajához. A vizsgálati jegyzőkönyvben minden ilyen alkatrész eltávolítását vagy módosítását rögzíteni kell;

| b) | a mérés során biztosítani kell, hogy a fékek teljesen ki legyenek engedve, elkerülendő a fékzajt; |
| --- | --- |

b)

a mérés során biztosítani kell, hogy a fékek teljesen ki legyenek engedve, elkerülendő a fékzajt;

| c) | gondoskodni kell arról, hogy az elektromos hűtőventillátorok ne működjenek; |
| --- | --- |

c)

gondoskodni kell arról, hogy az elektromos hűtőventillátorok ne működjenek;

| d) | a jármű ablakainak és tetőablakának a mérés során zárva kell lennie. |
| --- | --- |

d)

a jármű ablakainak és tetőablakának a mérés során zárva kell lennie.

2.5.   Gumiabroncsok

2.5.1.   Általános előírások

A mérőjárműre négy azonos gumiabroncsot kell felszerelni. A 121-nél nagyobb terhelhetőségi jelzőszámú és nem ikerkerékre szerelendő abroncsok esetében az ilyen, azonos típusú és sorozatú abroncsokból kettőt kell felszerelni a mérőjármű hátsó tengelyére; az első tengelyre pedig a tengelyterhelésnek megfelelő méretű és a minimális csatornamélységig lekoptatott gumikat kell felszerelni, hogy – a megfelelő szintű biztonság megőrzése mellett – a lehető legkisebb legyen a gumiabroncs–út érintkezési zaj hatása. Az olyan téli gumiabroncsoknál, amelyeket egyes szerződő felek országában a súrlódás növelése céljából szögekkel láttak el, a mérést ezek nélkül kell elvégezni. A szokásostól eltérő felszerelési utasítással rendelkező gumiabroncsoknál a rájuk vonatkozó előírások betartásával (például forgásirány) kell a mérést elvégezni. A gumiabroncsok futóján a mintázat mélysége a bejáratás előtt maximális legyen.

A gumiabroncsoknál a mérést a gumiabroncs gyártója által engedélyezett kerékpánttal kell elvégezni.

2.5.2.   A gumiabroncs terhelése

A mérőjárművön lévő egyes gumiabroncsokra ható Qt terhelésnek a Qr referenciaterhelés 50 %-a és 90 %-a között kell lennie, de az összes gumiabroncs Qt,avr átlagos terhelésének a Qr referenciaterhelés 75 ±5 %-ának kell lennie.

A Qr referenciaterhelés az összes gumiabroncsnál a gumiabroncs terhelhetőségi jelzőszámához tartozó legnagyobb megengedett tömegnek felel meg. Ha a terhelhetőségi jelzőszám dőlt vonallal (/) elválasztott két számból áll, akkor az első számot kell használni.

2.5.3.   Az előírt abroncsnyomás

A mérőjárműre szerelt egyes gumiabroncsokban Pt nyomásnak kell lennie, amely nem nagyobb a Pr referencianyomásnál, és a következő tartományba esik:

Formula

A C2 és a C3 osztályoknál a Pr referencianyomás az oldalfalon feltüntetett nyomásjelzőszámnak megfelelő nyomás.

A C1 osztály esetében a Pr referencianyomás = 250 kPa szokványos gumiabroncsokra és 290 kPa megerősített vagy fokozott teherbírású gumiabroncsokra, a legkisebb nyomás pedig Pt = 150 kPa.

2.5.4.   A mérés előkészítése

A mérést megelőzően a gumiabroncsokat „be kell járatni” a vulkanizálási folyamat során keletkezett gumiszálak vagy a futómintázaton lévő, nem a mintázathoz tartozó egyéb sorják eltávolítása céljából. Ehhez általában 100 km rendeltetésszerű közúti használatban megtett útnak megfelelő használat szükséges.

A mérőjárműre szerelt gumiabroncsoknak ugyanabba az irányba kell forogniuk, mint a bejáratás alatt.

A mérést megelőzően a gumiabroncsokat a mérési körülmények közötti használattal be kell melegíteni.

3.   MÉRÉSI MÓDSZER

3.1.   Általános feltételek

A járművet minden mérés során egyenes vonalban kell átvezetni a mérőszakaszon (AA’ – BB’), oly módon, hogy a jármű hosszanti irányú középsíkja a lehető legközelebb legyen a CC’ vonalhoz.

Amikorra a mérőjármű eleje elérte az AA’ vonalat, addigra a járművezetőnek a sebességváltót nulla fokozatba kell tennie és a motort le kell állítania. Ha a mérés alatt a mérőjármű rendellenes zajt (pl. ventilátor, önindítás) bocsát ki, a mérést el kell vetni.

3.2.   A mérések jellege és száma

Az A-szűrésű decibelben (dB[A]) kifejezett legnagyobb hangszintet kell mérni egytizedes pontossággal, amikor a jármű kigurulva halad az AA’ és BB’ vonal között (1. ábra – attól, amikor a jármű eleje áthalad az AA’ vonalon addig, amikor a jármű hátulja áthalad a BB’ vonalon). Ez az érték lesz a mérés eredménye.

A mérőjármű minden oldalán legalább négy mérést kell végezni a 4.1. szakaszban meghatározott referenciasebességnél kisebb sebességek mellett, és legalább négy mérést a referenciasebességnél nagyobb sebességek mellett. Ezeknek a sebességeknek közelítőleg egyformán kell eloszlaniuk a 3.3. szakaszban meghatározott sebességtartományon belül.

3.3.   A méréshez használt sebességek

A mérőjármű sebességének a következő tartományon belül kell lennie:

| a) | 70 km/h és 90 km/h között a C1 és C2 osztályú gumiabroncsok esetében; |
| --- | --- |

a)

70 km/h és 90 km/h között a C1 és C2 osztályú gumiabroncsok esetében;

| b) | 60 km/h és 80 km/h között a C3 osztályú gumiabroncsok esetében. |
| --- | --- |

b)

60 km/h és 80 km/h között a C3 osztályú gumiabroncsok esetében.

4.   AZ EREDMÉNYEK ÉRTELMEZÉSE

A mérés érvénytelen, ha rendellenes eltérés van a mért értékek között (lásd e melléklet 2.3.2. szakasza).

4.1.   A mérési eredmény meghatározása

A végeredmény meghatározására használt Vref referenciasebesség a következő:

| a) | 80 km/h a C1 és C2 osztályú gumiabroncsok esetében; |
| --- | --- |

a)

80 km/h a C1 és C2 osztályú gumiabroncsok esetében;

| b) | 70 km/h a C3 osztályú gumiabroncsok esetében. |
| --- | --- |

b)

70 km/h a C3 osztályú gumiabroncsok esetében.

4.2.   A gördülési zaj mérésének regressziós analízise

Az LR gördülési zajszintet regressziós analízissel kell meghatározni dB(A)-ban, a következők szerint:

Formula

ahol:

| | = | a dB(A)-ban mért Li gördülési zajszintek átlaga:


  n = a mérések száma (n ≥ 16), |
| --- | --- | --- |
| | = | a Vi sebességek logaritmusainak átlaga:

  with νi = lg(Vi / Vref) |
| a | = | regressziós egyenes meredeksége dB(A)-ban: |

Formula

=

a dB(A)-ban mért Li gördülési zajszintek átlaga:

n = a mérések száma (n ≥ 16),

Formula

=

a Vi sebességek logaritmusainak átlaga:

Formula with νi = lg(Vi / Vref)

a

=

regressziós egyenes meredeksége dB(A)-ban:

4.3.   Hőmérséklet-korrekció

A C1 és C2 osztályú gumiabroncsokra vonatkozóan a végeredményt korrigálni kell a mérőpálya felületének θref referencia-hőmérsékletére, a következők szerint:

LR(θref) = LR(θ) + K(θref – θ)

ahol:

| θ | = | a felület mért hőmérséklete |
| --- | --- | --- |
| θref | = | 20 °C, |

θ

=

a felület mért hőmérséklete

θref

=

20 °C,

A C1 osztályú gumiabroncsok esetében a K együttható: – 0,03 db(A)/°C, ha θ < θref

és – 0,06 dB(A)/°C, ha θ < θref.

A C2 osztályú gumiabroncsok esetében a K együttható – 0,02 dB(A)/°C.

Ha a mérőpálya felületének mért hőmérséklete legfeljebb 5 °C-kal változik az adott abroncsgarnitúra hangszintjének meghatározásához szükséges valamennyi mérés során, akkor a hőmérséklet-korrekciót elegendő csak a gördülési zajszintnek a jegyzőkönyvbe felveendő végeredményére elvégezni a fentiek szerint, a mért hőmérsékletek számtani átlagával. Ellenkező esetben valamennyi mért Li hangszintet korrigálni kell a zaj rögzítésekor mért hőmérséklettel.

A C3 osztályú gumiabroncsok esetében nincs hőmérséklet-korrekció.

4.4.   A mérőműszerek pontatlanságának figyelembevétele céljából a 4.3 szakasz szerinti eredményeket 1 dB(A)-val csökkenteni kell.

4.5.   A végeredményt, a hőmérséklettel korrigált, dB(A)-ban megadott LR(θref) gördülési zajszintet a legközelebbi egész értékre kell lefelé kerekíteni.

1.   ábra

A mikrofonok elhelyezése a méréshez

Image

1. függelék

VIZSGÁLATI JEGYZŐKÖNYV

1. rész –   Jegyzőkönyv

1.   Típusjóváhagyó hatóság vagy műszaki szolgálat: ...

2.   A kérelmező neve és címe: ...

3.   A vizsgálati jegyzőkönyv száma: ...

4.   Gyártó neve, márkanév vagy kereskedelmi jelzet: ...

5.   Abroncsosztály (C1, C2 vagy C3): ...

6.   Használati kategória: ...

7.   Zajszint a 3. melléklet 4.4. és 4.5. szakasza szerint: ... dB(A)

70/80 km/h referenciasebességen (1) ...

8.   Megjegyzések (ha vannak): ...

9.   Dátum: ...

10.   Aláírás: ...

2. rész –   Mérési adatok

1.   A mérés időpontja: ...

2.   Mérőjármű (gyártmány, modell, év, módosítások stb.): ...

2.1.   A mérőjármű tengelytávja: mm ...

3.   A mérőpálya helye: ...

3.1.   A pálya ISO 10844:1994 szerinti tanúsításának kelte: ...

3.2.   Kiadta: ...

3.3.   A tanúsítás módja: ...

4.   A mérés részletes ismertetése: ...

4.1.   Gumiabroncsméret-jelölés: ...

4.2.   A gumiabroncs alkalmazási területe: ...

4.3.   Referencia-gumiabroncsnyomás (kPa): ...

4.4.   Mérési adatok: ...

| | Bal első | Jobb első | Bal hátsó | Jobb hátsó |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A méréshez használt tömeg (kg) | | | | |
| Gumiabroncs-terhelés (%) | | | | |
| Gumiabroncs-nyomás (hidegen) (kPa) | | | | |

Bal első

Jobb első

Bal hátsó

Jobb hátsó

A méréshez használt tömeg (kg)

Gumiabroncs-terhelés (%)

Gumiabroncs-nyomás (hidegen) (kPa)

4.5.   Mérőkerékpánt szélességének kódja: ...

4.6.   Hőmérséklet-érzékelő típusa: ...

5.   Hitelesített mérési eredmények: ...

| Menet sorszáma | Mérési sebesség,
  km/h | Menet-irány | Zajszint bal oldal (2) mért
  dB(A) | Zajszint jobb olda (2) mért
  dB(A) | Levegő-hőmérséklet
  °C | A pálya hőmérséklete
  °C | Zajszint bal oldal (2) hőmérséklettel korrigált
  dB(A) | Zajszint jobb oldal (2) hőmérséklettel korrigált
  dB(A) | Megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | | | | | |
| 2 | | | | | | | | | |
| 3 | | | | | | | | | |
| 4 | | | | | | | | | |
| 5 | | | | | | | | | |
| 6 | | | | | | | | | |
| 7 | | | | | | | | | |
| 8 | | | | | | | | | |

Menet sorszáma

Mérési sebesség,

km/h

Menet-irány

Zajszint bal oldal (2) mért

dB(A)

Zajszint jobb olda (2) mért

dB(A)

Levegő-hőmérséklet

°C

A pálya hőmérséklete

°C

Zajszint bal oldal (2) hőmérséklettel korrigált

dB(A)

Zajszint jobb oldal (2) hőmérséklettel korrigált

dB(A)

Megjegyzés

1

2

3

4

5

6

7

8

5.1.   A regressziós egyenes meredeksége: ...

5.2.   Zajszint a 3. melléklet 4.3. szakasza szerinti hőmérséklet-korrekció után: ...

... dB(A)

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

(2)  A járműhöz viszonyítva.

---

4. MELLÉKLET

A MÉRŐHELYSZÍNRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK

1.   BEVEZETÉS

Ez a melléklet részletesen ismerteti a mérőpálya fizikai jellemzőit és kialakítását. A speciális szabványon (1) alapuló ezen előírások a megkívánt fizikai jellemzőket, valamint e jellemzők ellenőrzésének módszereit írják le.

2.   A FELÜLET JELLEMZŐIRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

A felület akkor tekinthető e szabvány szerint megfelelőnek, ha annak szerkezetét és pórustartalmát vagy hangelnyelési együtthatóját megmérték, és megállapították, hogy ezek megfelelnek az alábbi 2.1–2.4. szakasznak, továbbá ha a tervezésre vonatkozó követelményeknek (3.2. szakasz) is megfelel.

2.1.   Maradék pórustartalom

A mérőpálya burkolatának maradék pórustartalma nem haladhatja meg a nyolc %-ot. A mérési eljárást a 4.1. szakasz ismerteti.

2.2.   Hangelnyelési együttható

Ha a felület nem felel meg a maradék pórustartalomra vonatkozó követelményeknek, akkor az csak akkor fogadható el, ha az α hangelnyelési együtthatója ≤ 0,10. A mérési eljárást a 4.2. szakasz ismerteti. A 2.1. és 2.2. szakaszok előírásai akkor is teljesültnek tekintendők, ha csak a hangelnyelést mérték meg, és α ≤ 0,10.

| Megjegyzés: | A legfontosabb jellemző a hangelnyelés, bár a maradék pórustartalom használata elterjedtebb az útépítők körében. A hangelnyelés mérésére azonban csak akkor van szükség, ha a felület nem felel meg a pórustartalomra vonatkozó követelményeknek. Ennek oka, hogy a maradék pórustartalom mind a mérés, mind a lényegesség szempontjából viszonylag nagy bizonytalanságot mutat, ezért egyes felületeket tévesen utasíthatnak el, ha azokat csak a pórustartalom alapján vizsgálják. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

A legfontosabb jellemző a hangelnyelés, bár a maradék pórustartalom használata elterjedtebb az útépítők körében. A hangelnyelés mérésére azonban csak akkor van szükség, ha a felület nem felel meg a pórustartalomra vonatkozó követelményeknek. Ennek oka, hogy a maradék pórustartalom mind a mérés, mind a lényegesség szempontjából viszonylag nagy bizonytalanságot mutat, ezért egyes felületeket tévesen utasíthatnak el, ha azokat csak a pórustartalom alapján vizsgálják.

2.3.   Felületszerkezet mélysége (TD)

A felületszerkezet volumetrikus módszerrel (lásd az alábbi 4.3. szakaszt) mért mélységének az alábbinak kell lennie:

TD ≥ 0,4 mm

2.4.   A felület homogenitása

Lehetőség szerint mindent meg kell tenni, hogy a felület a mérőterületen a lehető leghomogénebb legyen. Ez vonatkozik a felületszerkezetre és a pórustartalomra, de arra is figyelemmel kell lenni, hogy ha a gördülés egyes helyeken hatékonyabb, mint másutt, akkor ennek oka lehet az eltérő felületszerkezet, és zökkenéseket okozó egyenetlenségek is előfordulhatnak.

2.5.   Ellenőrzési intervallumok

Annak ellenőrzésére, hogy a felület folyamatosan megfelel-e az e szabványban a felületszerkezetre és pórustartalomra, illetve a hangelnyelésre előírt követelményeknek, a felületet rendszeresen meg kell vizsgálni a következő gyakorisággal:

| a) | a maradék pórustartalomra vagy a hangelnyelésre (α) vonatkozóan:
  amikor a felület új;
  ha a felület új korában megfelel a követelményeknek, akkor nincs szükség további rendszeres ellenőrzésre. Ha a felület új korában nem felel meg a követelményeknek, akkor később még megfelelhet, mivel a felületek idővel hajlamosak összezáródni és tömörödni; |
| --- | --- |

a)

a maradék pórustartalomra vagy a hangelnyelésre (α) vonatkozóan:

amikor a felület új;

ha a felület új korában megfelel a követelményeknek, akkor nincs szükség további rendszeres ellenőrzésre. Ha a felület új korában nem felel meg a követelményeknek, akkor később még megfelelhet, mivel a felületek idővel hajlamosak összezáródni és tömörödni;

| b) | a felületszerkezet mélységére vonatkozóan:
  amikor a felület új;
  a hangmérés megkezdésekor (Megjegyzés: legkorábban az aszfaltterítést követő negyedik hét után);
  ezt követően 12 havonta. |
| --- | --- |

b)

a felületszerkezet mélységére vonatkozóan:

amikor a felület új;

a hangmérés megkezdésekor (Megjegyzés: legkorábban az aszfaltterítést követő negyedik hét után);

ezt követően 12 havonta.

3.   A MÉRŐPÁLYA FELÜLETÉNEK KIALAKÍTÁSA

3.1.   Terület

A mérőpálya elrendezésének tervezésekor fontos annak biztosítása, hogy a teljes mérősávban legalább a mozgó jármű által járt terület az előírt anyaggal legyen burkolva, megfelelően figyelembe véve a vezetés biztonságossági és gyakorlati szempontjait. Ehhez az szükséges, hogy a pálya szélessége legalább 3 méter legyen, és a pálya mindkét végén legalább 10 méterrel nyúljon túl az AA és BB vonalakon. Az 1. ábrán egy megfelelő mérőhelyszín alaprajza látható, továbbá az a legkisebb terület, amelyen az előírt burkolatot gépi terítéssel és tömörítéssel kell kialakítani. A 3. melléklet 3.2. szakaszának megfelelően a méréseket a jármű mindkét oldalán kell végezni. Ez megoldható két mikrofon elhelyezésével (a pálya mindkét oldalán egy-egy) úgy, hogy a jármű mindig egy irányban halad, vagy pedig egy mikrofonnal a pálya egyik oldalán úgy, hogy a járművel mindkét irányban elhalad. Ez utóbbi módszer esetén a mikrofon nélküli oldalon nem kell figyelembe venni a felületre vonatkozó előírásokat.

1.   ábra

A mérőpálya felületére vonatkozó minimumkövetelmények. A satírozott rész a „mérőterület”.

Image

| MEGJEGYZÉS: | Ebben a körben nem lehetnek nagy hangvisszaverő tárgyak. |
| --- | --- |

MEGJEGYZÉS:

Ebben a körben nem lehetnek nagy hangvisszaverő tárgyak.

3.2.   A felület kialakítása és előkészítése

3.2.1.   Alapvető tervezési követelmények

A mérőpálya felületének négy tervezési követelménynek kell megfelelnie:

| 3.2.1.1. | tömör aszfaltbetonból kell készülnie; |
| --- | --- |

3.2.1.1.

tömör aszfaltbetonból kell készülnie;

| 3.2.1.2. | a zúzalék legnagyobb mérete 8 mm lehet (tűréssel: 6,3 mm – 10 mm); |
| --- | --- |

3.2.1.2.

a zúzalék legnagyobb mérete 8 mm lehet (tűréssel: 6,3 mm – 10 mm);

| 3.2.1.3. | a kopóréteg vastagsága ≥ 30 mm; |
| --- | --- |

3.2.1.3.

a kopóréteg vastagsága ≥ 30 mm;

| 3.2.1.4. | a kötőanyagnak megfelelő penetrációs fokozatú, módosítatlan bitumennek kell lennie. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

a kötőanyagnak megfelelő penetrációs fokozatú, módosítatlan bitumennek kell lennie.

3.2.2.   Tervezési útmutató

Az útburkolat építőjének szóló iránymutatásként a 2. ábrán látható a kívánt jellemzőket kialakító adalékanyag szemcseméret-eloszlási görbéje. Az 1. táblázat ezen kívül útmutatást ad a kívánt felületszerkezet és a tartósság eléréséhez. A szemcseméret-eloszlási görbe a következő egyenlethez illeszkedik:

P (% áthulló) = 100 (d/dmax) 1/2

ahol:

| d | = szitasűrűség, négyzet alakú lyuk (SM) (mm); |
| --- | --- |
| dmax | = 8 mm a középső görbénél;
  = 10 mm az alsó határérték görbéjénél;
  = 6,3 mm a felső határérték görbéjénél. |

d

= szitasűrűség, négyzet alakú lyuk (SM) (mm);

dmax

= 8 mm a középső görbénél;

= 10 mm az alsó határérték görbéjénél;

= 6,3 mm a felső határérték görbéjénél.

2.   ábra

Az aszfaltkeverékben lévő adalékanyag szemcseméret-eloszlási görbéje tűréshatárokkal

Image

A fentieken kívül még a következők ajánlottak:

| a) | a homokfrakció (0,063 mm < szitasűrűség [négyzet alakú lyuk] < 2 mm) legfeljebb 55 % természetes homokot és legalább 45 % zúzott homokot tartalmazzon; |
| --- | --- |

a)

a homokfrakció (0,063 mm < szitasűrűség [négyzet alakú lyuk] < 2 mm) legfeljebb 55 % természetes homokot és legalább 45 % zúzott homokot tartalmazzon;

| b) | az alap és a mélyalap megfelelő stabilitást és egyenletességet biztosítson, a legjobb útépítési gyakorlatnak megfelelően; |
| --- | --- |

b)

az alap és a mélyalap megfelelő stabilitást és egyenletességet biztosítson, a legjobb útépítési gyakorlatnak megfelelően;

| c) | a zúzalékot össze kell zúzni (száz százalékosan) és a zúzaléknak a zúzást jól tűrő anyagból kell lennie; |
| --- | --- |

c)

a zúzalékot össze kell zúzni (száz százalékosan) és a zúzaléknak a zúzást jól tűrő anyagból kell lennie;

| d) | a keverékben használt zúzaléknak mosottnak kell lennie; |
| --- | --- |

d)

a keverékben használt zúzaléknak mosottnak kell lennie;

| e) | a felületre nem szabad extra zúzalékot felvinni; |
| --- | --- |

e)

a felületre nem szabad extra zúzalékot felvinni;

| f) | a kötőanyag PEN-értékben kifejezett keménysége 40–60, 60–80, vagy akár 80–100 legyen az ország éghajlati viszonyaitól függően. A szabály az, hogy a lehető legkeményebb kötőanyagot kell használni, feltéve hogy ez megfelel a bevett gyakorlatnak; |
| --- | --- |

f)

a kötőanyag PEN-értékben kifejezett keménysége 40–60, 60–80, vagy akár 80–100 legyen az ország éghajlati viszonyaitól függően. A szabály az, hogy a lehető legkeményebb kötőanyagot kell használni, feltéve hogy ez megfelel a bevett gyakorlatnak;

| g) | a keverék hőmérsékletét a hengerelés előtt úgy kell megválasztani, hogy a későbbi hengereléssel elérhető legyen az előírt pórustartalom. A fenti 2.1–2.4. szakasz követelményeinek való megfelelés valószínűségének növelése érdekében a tömörséget nem csak a keverési hőmérséklet megfelelő megválasztásával, hanem a megfelelő számú hengerelési menet és a megfelelő tömörítő munkagép megválasztásával kell vizsgálni. |
| --- | --- |

g)

a keverék hőmérsékletét a hengerelés előtt úgy kell megválasztani, hogy a későbbi hengereléssel elérhető legyen az előírt pórustartalom. A fenti 2.1–2.4. szakasz követelményeinek való megfelelés valószínűségének növelése érdekében a tömörséget nem csak a keverési hőmérséklet megfelelő megválasztásával, hanem a megfelelő számú hengerelési menet és a megfelelő tömörítő munkagép megválasztásával kell vizsgálni.

1.   táblázat

Tervezési útmutató

| | Célértékek | Tűrések |
| --- | --- | --- |
| A keverék össztömege szerint | Az adalékanyag tömege szerint |
| Kő tömege, szitasűrűség (négyzet alakú lyuk) (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5 % |
| Homok tömege, 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5 % |
| Töltőanyag tömege, SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 5 % |
| Kötőanyag (bitumen) tömege | 5,8 % | N.A. | ± 0,5 % |
| Zúzalék legnagyobb mérete | 8 mm | 6,3–10 mm |
| Kötőanyag keménysége | (lásd a 3.2.2. szakasz f) pontját) | |
| Simakő-érték (PSV) | > 50 | |
| Marshall-tömörséghez viszonyított tömörség | 98 % | |

Célértékek

Tűrések

A keverék össztömege szerint

Az adalékanyag tömege szerint

Kő tömege, szitasűrűség (négyzet alakú lyuk) (SM) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

± 5 %

Homok tömege, 0,063 < SM < 2 mm

38,0 %

40,2 %

± 5 %

Töltőanyag tömege, SM < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

± 5 %

Kötőanyag (bitumen) tömege

5,8 %

N.A.

± 0,5 %

Zúzalék legnagyobb mérete

8 mm

6,3–10 mm

Kötőanyag keménysége

(lásd a 3.2.2. szakasz f) pontját)

Simakő-érték (PSV)

> 50

Marshall-tömörséghez viszonyított tömörség

98 %

4.   MÉRÉSI MÓDSZER

4.1.   A maradék pórustartalom mérése

Ehhez a méréshez magmintát kell venni a pályából legalább négy különböző helyen, amelyek egyenlően oszlanak el a mérőterületen az AA és BB vonalak között (lásd 1. ábra). A keréknyomnál az inhomogenitás és az egyenetlenségek elkerülése érdekében a magmintákat nem magából a keréknyomból kell venni, hanem annak közeléből. Legalább két magmintát kell venni a keréknyomok közeléből, és legalább egyet-egyet a keréknyomok és a mikrofon között, középtájon.

Ha feltehető, hogy a homogenitás követelménye nem teljesül (lásd 2.4. szakasz), a mérőterületen több helyről kell magmintát venni.

Meg kell határozni minden magmintánál a maradék pórustartalmat, majd ki kell számítani az összes magminta átlagát és össze kell hasonlítani a 2.1. szakaszban előírt értékkel. Ezenkívül egy magmintánál sem lehet a pórustartalom 10 %-nál nagyobb.

Az útburkolat építőjének figyelmét fel kell hívni arra a problémára, amely akkor merülhet fel, ha a mérőterületet csövek vagy elektromos vezetékek melegítik, és ilyen esetben erről a területről is kell magmintát venni. Az ilyen közművek elhelyezését gondosan kell megtervezni, figyelembe véve a későbbi mintafúrási helyeket. Ajánlott néhány, körülbelül 200 mm × 300 mm méretű helyet hagyni, ahol nincsenek vezetékek/csövek, vagy ahol az utóbbiak elég mélyen helyezkednek el ahhoz, hogy ne sérüljenek, amikor magmintát vesznek a felszíni rétegből.

4.2.   Hangelnyelési együttható

A hangelnyelési együtthatót (merőleges beesés) az impedanciacsöves módszerrel kell mérni az ISO 10534–1:1996 szabványban vagy az ISO 10532-4:1998 szabványban leírt eljárással.

A próbadarabok tekintetében ugyanazokat az előírásokat kell követni, mint a maradék pórustartalom meghatározásakor (lásd 4.1 szakasz). A hangelnyelést 400 Hz és 800 Hz közötti tartományban, valamint 800 Hz és 1 600 Hz közötti tartományban kell mérni (legalább a harmadik oktávsáv középső frekvenciáin), és mindkét frekvenciatartományra nézve a legnagyobb értékeket kell meghatározni. A végeredményt az egyes magmintákra kapott értékek átlaga adja meg.

4.3.   A felületszerkezet mélységének volumetrikus mérése

Ennek a szabványnak az alkalmazásakor a felületszerkezet mélységének mérését legalább tíz, a mérősávban a keréknyom mentén egyenlően elosztott helyen kell elvégezni, és a kapott átlagértéket kell összehasonlítani a felületszerkezet mélységére megadott legkisebb értékkel. Az eljárást az ISO 10844:1994 szabvány írja le.

5.   IDŐBELI STABILITÁS ÉS KARBANTARTÁS

5.1.   Az öregedés hatása

Mint más felületeknél is, várható, hogy a mérőpálya felületén mért gördülési zajszint kissé nőhet a megépítést követő első 6–12 hónapban.

Az építést követően a felület az előírt jellemzőit legkorábban négy hét után éri el. Az öregedés hatása a tehergépkocsikból származó zaj esetében általában kisebb, mint a személygépkocsiknál.

Az időbeni stabilitást főleg a felületen közlekedő járművek csiszoló és tömörítő hatása határozza meg. Ezt a 2.5. szakaszban leírtak szerint rendszeresen ellenőrizni kell.

5.2.   A felület karbantartása

El kell távolítani a felületről minden törmeléket vagy port, amely jelentősen csökkentheti a felületszerkezet tényleges mélységét. Egyes országokban a téli időszakban sót alkalmaznak a jégmentesítéshez. A só ideiglenesen vagy akár tartósan úgy változtathatja meg a felületet, hogy növeli a zajt és ezért ajánlott kerülni a használatát.

5.3.   A mérőterület újraburkolása

Ha szükség van a mérőpálya újraburkolására, általában csak a mérősávot kell újraburkolni, amelyen a járművek haladnak (az 1. ábrán 3 méter széles), feltéve, hogy a sávon kívüli mérőterület a mérések szerint megfelelt a maradék pórustartalomra, illetve a hangelnyelésre vonatkozó követelményeknek.

6.   A MÉRŐPÁLYA FELÜLETÉT ÉS AZ AZON ELVÉGZETT MÉRÉSEKET LEÍRÓ DOKUMENTÁCIÓ

6.1.   A mérőpálya felületét leíró dokumentáció

Az alábbi adatokat kell megadni a mérőpálya felületét leíró dokumentumban:

| 6.1.1. | a mérőpálya helye; |
| --- | --- |

6.1.1.

a mérőpálya helye;

| 6.1.2. | a kötőanyag típusa, a kötőanyag keménysége, az adalékanyag típusa, a beton maximális elméleti sűrűsége (DR), a kopóréteg vastagsága és a mérőpályából vett magmintákra meghatározott szemcseméret-eloszlási görbe; |
| --- | --- |

6.1.2.

a kötőanyag típusa, a kötőanyag keménysége, az adalékanyag típusa, a beton maximális elméleti sűrűsége (DR), a kopóréteg vastagsága és a mérőpályából vett magmintákra meghatározott szemcseméret-eloszlási görbe;

| 6.1.3. | a tömörítés módja (például az úthenger típusa, a hengertömeg, a hengerelési menetek száma); |
| --- | --- |

6.1.3.

a tömörítés módja (például az úthenger típusa, a hengertömeg, a hengerelési menetek száma);

| 6.1.4. | a keverék hőmérséklete, a környezeti levegő hőmérséklete, szélsebesség az aszfaltterítési művelet alatt; |
| --- | --- |

6.1.4.

a keverék hőmérséklete, a környezeti levegő hőmérséklete, szélsebesség az aszfaltterítési művelet alatt;

| 6.1.5. | az aszfaltterítés időpontja és a kivitelező neve; |
| --- | --- |

6.1.5.

az aszfaltterítés időpontja és a kivitelező neve;

| 6.1.6. | valamennyi, de legalább a legutóbbi vizsgálat eredménye, beleértve a következőket:






  6.1.6.1. | az egyes magminták maradék pórustartalma; |
| --- | --- | --- |

6.1.6.

valamennyi, de legalább a legutóbbi vizsgálat eredménye, beleértve a következőket:

6.1.6.1.

az egyes magminták maradék pórustartalma;

| 6.1.6.2. | a mérőterületen található mintavételi helyek, ahonnan a magmintákat vették a pórustartalom meghatározásához; |
| --- | --- |

6.1.6.2.

a mérőterületen található mintavételi helyek, ahonnan a magmintákat vették a pórustartalom meghatározásához;

| 6.1.6.3. | az egyes magmintákra kapott hangelnyelési együttható (ha volt ilyen mérés). Meg kell adni az egyes magmintákhoz és az egyes frekvenciatartományokhoz tartozó eredményt és a teljes átlagot is; |
| --- | --- |

6.1.6.3.

az egyes magmintákra kapott hangelnyelési együttható (ha volt ilyen mérés). Meg kell adni az egyes magmintákhoz és az egyes frekvenciatartományokhoz tartozó eredményt és a teljes átlagot is;

| 6.1.6.4. | a mérőterületen található mintavételi helyek, ahonnan a magmintákat vették a hangelnyelési mérésekhez; |
| --- | --- |

6.1.6.4.

a mérőterületen található mintavételi helyek, ahonnan a magmintákat vették a hangelnyelési mérésekhez;

| 6.1.6.5. | a felületszerkezet mélysége, beleértve a mérések számát és a szórást; |
| --- | --- |

6.1.6.5.

a felületszerkezet mélysége, beleértve a mérések számát és a szórást;

| 6.1.6.6. | a 6.1.6.1. és a 6.1.6.2. szakaszok szerinti méréséket végző intézmény és a használt felszerelés típusa; |
| --- | --- |

6.1.6.6.

a 6.1.6.1. és a 6.1.6.2. szakaszok szerinti méréséket végző intézmény és a használt felszerelés típusa;

| 6.1.6.7. | a mérés(ek) időpontja és az az időpont, amikor a mérőpályából a magmintákat vették. |
| --- | --- |

6.1.6.7.

a mérés(ek) időpontja és az az időpont, amikor a mérőpályából a magmintákat vették.

6.2.   A felületen végzett jármű-zajmérések dokumentálása

A jármű-zajmérést leíró dokumentumban nyilatkozni kell arról, hogy ennek a szabványnak valamennyi előírása teljesült. Utalni kell a 6.1. szakasznak megfelelő, az ezt a megfelelést igazoló eredményeket leíró dokumentumra.

---

(1)  ISO 10844:1994.

---

5. MELLÉKLET

ELJÁRÁS A NEDVES TAPADÁS MEGHATÁROZÁSÁRA

1.   ÁLTALÁNOS MÉRÉSI FELTÉTELEK

1.1.   A pálya jellemzői

A pálya felületének tömör aszfaltnak kell lennie, és a lejtés egyik irányban sem haladhatja meg a két százalékot. A korát, az összetételét és a kopását tekintve egységesnek kell lennie, és nem lehetnek rajta idegen anyagok. A zúzalék legnagyobb mérete 10 mm lehet (tűréssel 8 mm és 13 mm között), az ASTM E965-96 (2006) szabványban leírt módszerrel mért homokmélységnek pedig 0,7 ± 0,3 mm-nek kell lennie.

A nedvesített pálya felületi súrlódását a következő módszerek egyikével kell meghatározni:

1.1.1.   etalonabroncsot (SRTT) használó módszer

A 2.1. szakaszban leírt és etalonabroncsot használó módszer esetében a maximális lefékezettségi együttható (pbfc) átlagának 0,6 és 0,8 között kell lennie. A mért értékeket korrigálni kell a hőmérsékleti hatások figyelembevétele céljából a következőképpen:

pbfc = pbfc (mért) + 0,0035 (t – 20)

ahol „t” = a nedvesített pályafelület hőmérséklete Celsius fokban.

A mérést a nedves tapadás méréséhez használandó sávokban és pályahosszban kell végezni.

1.1.2.   brit ingás módszer (BPN)

A nedvesített pályának az ASTM 303-93 (2008) szabványban leírt eljárással és az ASTM E 501-08 szabványban leírt csúszólappal mért átlagos BPN-száma hőmérséklet-korrekció után 40 és 60 között kell, hogy legyen. Ha az inga gyártója nem adott meg ajánlásokat a hőmérséklet-korrekcióra, akkor a következő képlet használható:

BPN = BPN (mért érték) + 0,34 · t – 0,0018 · t2 – 6,1

ahol „t” = a nedvesített pályafelület hőmérséklete Celsius fokban.

A nedves tapadási mérések során használt pályasávokban a BPN-számot 10 méterenként kell mérni a sávok teljes hosszában. A BPN-számot minden pontban ötször kell megmérni, és a kapott átlagok variációs együtthatója nem lehet több 10 %-nál.

1.1.3.   A típusjóváhagyó hatóságnak a vizsgálati jegyzőkönyvekben megadott információk alapján meg kell győződnie arról, hogy a pálya tulajdonságai megfelelőek voltak.

1.2.   Nedvesítés

A felület nedvesítése történhet a pálya széléről vagy a mérőjárműbe vagy pótkocsiba beépített locsolórendszerrel.

Ha a pálya nedvesítése oldalról történik, akkor ennek legalább félórán keresztül kell tartania a mérés megkezdése előtt, hogy kiegyenlítődjön a felület és a víz hőmérséklete. Az oldalról történő nedvesítést ajánlott a mérés alatt mindvégig folytatni.

A vízmagasságnak 0,5 mm és 1,5 mm között kell lennie.

1.3.   A szélviszonyok nem zavarhatják a nedvesítést (szélfogók használata megengedett).

A nedvesített felület hőmérsékletének 5 °C és 35 °C között kell lennie és 10 °C-nál nagyobb mértékben nem változhat a mérés alatt.

2.   MÉRÉSI ELJÁRÁS

Az összehasonlítható nedves tapadást a következők egyikének alkalmazásával kell meghatározni:

| a) | pótkocsi vagy kifejezetten a gumiabroncs-tulajdonságok meghatározására szolgáló jármű; vagy |
| --- | --- |

a)

pótkocsi vagy kifejezetten a gumiabroncs-tulajdonságok meghatározására szolgáló jármű; vagy

| b) | sorozatgyártású személyszállító jármű (a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalásban [R.E.3] [ECE/TRANS/WP.29/78/2. javított változat] meghatározott M1 kategóriájú jármű). |
| --- | --- |

b)

sorozatgyártású személyszállító jármű (a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalásban [R.E.3] [ECE/TRANS/WP.29/78/2. javított változat] meghatározott M1 kategóriájú jármű).

2.1.   A pótkocsira vagy kifejezetten a gumiabroncs-tulajdonságok meghatározására szolgáló járműre vonatkozó eljárás

2.1.1.   A pótkocsinak (a vontatójával együtt) vagy a gumiabroncs-tulajdonságok meghatározására szolgáló járműnek meg kell felelnie a következő előírásoknak:

| 2.1.1.1. | képesnek kell lennie arra, hogy túllépje a méréshez használt sebesség 67 km/h-s felső határát, illetve, hogy tartsa a méréshez előírt 65 ± 2 km/h sebességet a legnagyobb csúcsfékerő alkalmazásakor is; |
| --- | --- |

2.1.1.1.

képesnek kell lennie arra, hogy túllépje a méréshez használt sebesség 67 km/h-s felső határát, illetve, hogy tartsa a méréshez előírt 65 ± 2 km/h sebességet a legnagyobb csúcsfékerő alkalmazásakor is;

| 2.1.1.2. | kell lennie egy olyan tengelyének, amelyre fel lehet szerelni a mérőműszert, és amelynek van hidraulikus fékező- és működtetőrendszere, amely adott esetben működésbe hozható a vontatóról is. A fékrendszernek képesnek kell lennie elegendő fékezőnyomatékot biztosítani a maximális lefékezettségi együttható eléréséhez a mérendő gumiabroncsméretek és gumiabroncs-terhelések teljes tartományában; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

kell lennie egy olyan tengelyének, amelyre fel lehet szerelni a mérőműszert, és amelynek van hidraulikus fékező- és működtetőrendszere, amely adott esetben működésbe hozható a vontatóról is. A fékrendszernek képesnek kell lennie elegendő fékezőnyomatékot biztosítani a maximális lefékezettségi együttható eléréséhez a mérendő gumiabroncsméretek és gumiabroncs-terhelések teljes tartományában;

| 2.1.1.3. | a mérés alatt mindvégig képesnek kell lennie arra, hogy a statikus mérési gumiabroncs-terheléskor kapott értékekhez képest ±0,5°-on belül tartsa a gumiabroncskerék-szerelvény hosszirányú beállítását (kerékösszetartás) és a kerékdőlést; |
| --- | --- |

2.1.1.3.

a mérés alatt mindvégig képesnek kell lennie arra, hogy a statikus mérési gumiabroncs-terheléskor kapott értékekhez képest ±0,5°-on belül tartsa a gumiabroncskerék-szerelvény hosszirányú beállítását (kerékösszetartás) és a kerékdőlést;

| 2.1.1.4. | vontató használata esetén a vontató és a pótkocsi közötti mechanikus vonószerkezetnek olyannak kell lennie, hogy a vontató és a pótkocsi összekapcsolásakor a vontató vonórúdja vagy a vonórúdnak az a része, ahová a fékerőt mérő érzékelő be van építve vízszintes legyen, vagy legfeljebb 5°-kal lejtsen hátulról előre. A vonószerkezet csuklópontjának (vonófej) középvonala és a pótkocsi tengelyének keresztirányú középvonala között a hosszirányú távolságnak legalább a vonószerkezet (vonófej) magasságának tízszeresét kell kitennie; |
| --- | --- |

2.1.1.4.

vontató használata esetén a vontató és a pótkocsi közötti mechanikus vonószerkezetnek olyannak kell lennie, hogy a vontató és a pótkocsi összekapcsolásakor a vontató vonórúdja vagy a vonórúdnak az a része, ahová a fékerőt mérő érzékelő be van építve vízszintes legyen, vagy legfeljebb 5°-kal lejtsen hátulról előre. A vonószerkezet csuklópontjának (vonófej) középvonala és a pótkocsi tengelyének keresztirányú középvonala között a hosszirányú távolságnak legalább a vonószerkezet (vonófej) magasságának tízszeresét kell kitennie;

| 2.1.1.5. | locsolórendszerrel felszerelt járművek esetében a locsolórózsá(k)nak olyan(ok)nak kell lennie/lenniük, hogy a keletkező vízréteg egyforma magasságban borítsa be az abroncsnyom szélességét, plusz legalább 25 mm-t. A locsolórózsá(k)nak 20°–30°-os szögben lefelé kell irányulnia/irányulniuk, és a vízsugaraknak a pályafelületet az abroncsnyom közepe előtt 250 mm és 450 mm között kell elérniük. A locsolórózsá(k)nak 25 mm magasságban kell lennie/lenniük, vagy legalább olyan magasságban, hogy elkerülje/elkerüljék a felületen esetleg ott lévő akadályokat, de nem lehet(nek) magasabban 100 mm-nél. A vízáramnak biztosítania kell, hogy a víz magassága 0,5 mm és 1,5 mm között legyen és ±10 %-os pontossággal állandónak kell maradnia a mérés alatt. Megjegyzés: a 65 km/h sebességnél végzett méréseknél a vízáram jellemzően 18 liter/s–1 a nedvesített pályafelület szélességének 1 méterére számolva.
  A rendszernek képesnek kell lennie annyi víz szállítására, hogy a gumiabroncs és a gumiabroncs előtti pályafelület a fékezés megkezdése előtt és a mérés során végig nedves legyen. |
| --- | --- |

2.1.1.5.

locsolórendszerrel felszerelt járművek esetében a locsolórózsá(k)nak olyan(ok)nak kell lennie/lenniük, hogy a keletkező vízréteg egyforma magasságban borítsa be az abroncsnyom szélességét, plusz legalább 25 mm-t. A locsolórózsá(k)nak 20°–30°-os szögben lefelé kell irányulnia/irányulniuk, és a vízsugaraknak a pályafelületet az abroncsnyom közepe előtt 250 mm és 450 mm között kell elérniük. A locsolórózsá(k)nak 25 mm magasságban kell lennie/lenniük, vagy legalább olyan magasságban, hogy elkerülje/elkerüljék a felületen esetleg ott lévő akadályokat, de nem lehet(nek) magasabban 100 mm-nél. A vízáramnak biztosítania kell, hogy a víz magassága 0,5 mm és 1,5 mm között legyen és ±10 %-os pontossággal állandónak kell maradnia a mérés alatt. Megjegyzés: a 65 km/h sebességnél végzett méréseknél a vízáram jellemzően 18 liter/s–1 a nedvesített pályafelület szélességének 1 méterére számolva.

A rendszernek képesnek kell lennie annyi víz szállítására, hogy a gumiabroncs és a gumiabroncs előtti pályafelület a fékezés megkezdése előtt és a mérés során végig nedves legyen.

2.1.2.   Mérési eljárás

| 2.1.2.1. | A vizsgált gumiabroncsról el kell távolítani a vulkanizálás során keletkezett sorjákat, amelyek valószínűleg befolyásolnák a mérést. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

A vizsgált gumiabroncsról el kell távolítani a vulkanizálás során keletkezett sorjákat, amelyek valószínűleg befolyásolnák a mérést.

| 2.1.2.2. | A vizsgált gumiabroncsot fel kell szerelni a gyártó által a jóváhagyási kérelemben megadott mérőkerékpántra és fel kell fújni 180 kPa nyomásra az etalon gumiabroncs és a szabványos terhelhetőségű gumiabroncs esetében, illetve 220 kPa nyomásra megerősített vagy fokozott teherbírású gumiabroncs esetében. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

A vizsgált gumiabroncsot fel kell szerelni a gyártó által a jóváhagyási kérelemben megadott mérőkerékpántra és fel kell fújni 180 kPa nyomásra az etalon gumiabroncs és a szabványos terhelhetőségű gumiabroncs esetében, illetve 220 kPa nyomásra megerősített vagy fokozott teherbírású gumiabroncs esetében.

| 2.1.2.3. | A gumiabroncsot legalább két órán keresztül kondicionálni kell a mérőpálya közelében, hogy a terület környezeti hőmérsékletén stabilizálódjon. A kondicionálás alatt a gumiabroncsot nem érheti közvetlen napsugárzás. |
| --- | --- |

2.1.2.3.

A gumiabroncsot legalább két órán keresztül kondicionálni kell a mérőpálya közelében, hogy a terület környezeti hőmérsékletén stabilizálódjon. A kondicionálás alatt a gumiabroncsot nem érheti közvetlen napsugárzás.

| 2.1.2.4. | A gumiabroncsot a következők szerint kell megterhelni:






  a) | az etalonabroncs esetében 445 kg és 508 kg között; és |
| --- | --- | --- |

2.1.2.4.

A gumiabroncsot a következők szerint kell megterhelni:

a)

az etalonabroncs esetében 445 kg és 508 kg között; és

| b) | a többi esetben a gumiabroncs terhelhetőségi jelzőszámához tartozó terhelés 70 %-a és 80 %-a közötti terheléssel. |
| --- | --- |

b)

a többi esetben a gumiabroncs terhelhetőségi jelzőszámához tartozó terhelés 70 %-a és 80 %-a közötti terheléssel.

| 2.1.2.5. | Nem sokkal a mérés előtt a pályát kondicionálni kell úgy, hogy legalább tíz fékezési próbát elvégeznek a pályának azon a részén, ahol a nedves tapadás mérése majd történni fog, olyan gumiabronccsal, amely nem vesz részt a mérésben. |
| --- | --- |

2.1.2.5.

Nem sokkal a mérés előtt a pályát kondicionálni kell úgy, hogy legalább tíz fékezési próbát elvégeznek a pályának azon a részén, ahol a nedves tapadás mérése majd történni fog, olyan gumiabronccsal, amely nem vesz részt a mérésben.

| 2.1.2.6. | Közvetlenül a mérés előtt ellenőrizni kell a felfújt gumiabroncs nyomását, és szükség szerint újra be kell állítani a 2.1.2.2. szakaszban megadott értékre. |
| --- | --- |

2.1.2.6.

Közvetlenül a mérés előtt ellenőrizni kell a felfújt gumiabroncs nyomását, és szükség szerint újra be kell állítani a 2.1.2.2. szakaszban megadott értékre.

| 2.1.2.7. | A méréshez használt sebességnek 63 km/h és 67 km/h között kell lennie és a mérési menet során mindvégig e határok között kell maradnia. |
| --- | --- |

2.1.2.7.

A méréshez használt sebességnek 63 km/h és 67 km/h között kell lennie és a mérési menet során mindvégig e határok között kell maradnia.

| 2.1.2.8. | A menetiránynak minden méréssorozatnál ugyanannak kell lennie, és ugyanannak kell lennie a vizsgált gumiabroncsnál is, mint az összehasonlításhoz használt etalon gumiabroncsnál. |
| --- | --- |

2.1.2.8.

A menetiránynak minden méréssorozatnál ugyanannak kell lennie, és ugyanannak kell lennie a vizsgált gumiabroncsnál is, mint az összehasonlításhoz használt etalon gumiabroncsnál.

| 2.1.2.9. | A méréshez használt kerék fékjeinek úgy kell működniük, hogy a fék megnyomásától számított 0,2 s és 0,5 s között a fékerő elérje a csúcsértéket. |
| --- | --- |

2.1.2.9.

A méréshez használt kerék fékjeinek úgy kell működniük, hogy a fék megnyomásától számított 0,2 s és 0,5 s között a fékerő elérje a csúcsértéket.

| 2.1.2.10. | Új gumiabroncs esetében kondicionálás céljából végre kell hajtani két mérési menetet. Ezekkel ellenőrizhető a regisztrálóműszer működése is, de az eredményeket nem szabad figyelembe venni a tapadás meghatározásánál. |
| --- | --- |

2.1.2.10.

Új gumiabroncs esetében kondicionálás céljából végre kell hajtani két mérési menetet. Ezekkel ellenőrizhető a regisztrálóműszer működése is, de az eredményeket nem szabad figyelembe venni a tapadás meghatározásánál.

| 2.1.2.11. | A gumiabroncs tapadásának az etalon gumiabroncséval való összehasonlítás révén történő meghatározásához a fékezési vizsgálatot ugyanabból a pontból kiindulva és a mérőpálya ugyanazon sávjában kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.1.2.11.

A gumiabroncs tapadásának az etalon gumiabroncséval való összehasonlítás révén történő meghatározásához a fékezési vizsgálatot ugyanabból a pontból kiindulva és a mérőpálya ugyanazon sávjában kell elvégezni.

| 2.1.2.12. | A mérési sorrend a következő:
  R1 – T – R2
  ahol:
  R1 = az etalon gumiabronccsal végzett első mérés; R2 = az etalon gumiabronccsal megismételt mérés; és
  T = a vizsgált gumiabronccsal végzett mérés. Az etalon gumiabronccsal végzett mérés megismétlése előtt legfeljebb három vizsgált gumiabroncsot szabad mérni, például:
  R1 – T1 – T2 – T3 – R2 |
| --- | --- |

2.1.2.12.

A mérési sorrend a következő:

R1 – T – R2

ahol:

R1 = az etalon gumiabronccsal végzett első mérés; R2 = az etalon gumiabronccsal megismételt mérés; és

T = a vizsgált gumiabronccsal végzett mérés. Az etalon gumiabronccsal végzett mérés megismétlése előtt legfeljebb három vizsgált gumiabroncsot szabad mérni, például:

R1 – T1 – T2 – T3 – R2

| 2.1.2.13. | A maximális lefékezettségi együttható átlagértékét legalább hat hitelesített eredményből kell kiszámolni.
  Az eredmények akkor tekinthetőek hitelesnek, ha a szórással elosztott átlagként százalékban kifejezett variációs együttható 5 %-on belül van. Ha ez nem érhető el az etalon gumiabronccsal megismételt méréssel, akkor a vizsgált gumiabroncsot el kell vetni és a teljes mérési menetet meg kell ismételni. |
| --- | --- |

2.1.2.13.

A maximális lefékezettségi együttható átlagértékét legalább hat hitelesített eredményből kell kiszámolni.

Az eredmények akkor tekinthetőek hitelesnek, ha a szórással elosztott átlagként százalékban kifejezett variációs együttható 5 %-on belül van. Ha ez nem érhető el az etalon gumiabronccsal megismételt méréssel, akkor a vizsgált gumiabroncsot el kell vetni és a teljes mérési menetet meg kell ismételni.

| 2.1.2.14. | A maximális lefékezettségi együtthatók átlagának használata a mérési menetek egyes sorozataihoz: | az R1 – T – R2 mérési sorrend esetén a vizsgált gumiabroncs tapadásának összehasonlításához használandó, az etalon gumiabronccsal kapott maximális lefékezettségi együtthatót következőnek kell venni:
  (R1 + R2)/2
  ahol:
  R1 = az etalon gumiabroncs mérési meneteinek első sorozatára kapott maximális lefékezettségi együtthatók átlaga, és R2 = az etalonabroncs mérési meneteinek második sorozatára kapott maximális lefékezettségi együtthatók átlaga; |
| --- | --- | --- |

2.1.2.14.

A maximális lefékezettségi együtthatók átlagának használata a mérési menetek egyes sorozataihoz:

az R1 – T – R2 mérési sorrend esetén a vizsgált gumiabroncs tapadásának összehasonlításához használandó, az etalon gumiabronccsal kapott maximális lefékezettségi együtthatót következőnek kell venni:

(R1 + R2)/2

ahol:

R1 = az etalon gumiabroncs mérési meneteinek első sorozatára kapott maximális lefékezettségi együtthatók átlaga, és R2 = az etalonabroncs mérési meneteinek második sorozatára kapott maximális lefékezettségi együtthatók átlaga;

| | az R1 – T1 – T2 – R2 mérési sorrend esetén az etalonabronccsal kapott maximális lefékezettségi együtthatót a következőnek kell venni: | 2/3 R1 + 1/3 R2 a T1 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz; és |
| --- | --- | --- |

az R1 – T1 – T2 – R2 mérési sorrend esetén az etalonabronccsal kapott maximális lefékezettségi együtthatót a következőnek kell venni:

2/3 R1 + 1/3 R2 a T1 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz; és

| | 1/3 R1 + 2/3 R2 a T2 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz; |
| --- | --- |

1/3 R1 + 2/3 R2 a T2 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz;

| | az R1 – T1 – T2 – T3 – R2 mérési sorrend esetén az etalonabronccsal kapott maximális lefékezettségi együtthatót a következőnek kell venni: | 3/4 R1 + 1/4 R2 a T1 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz; |
| --- | --- | --- |

az R1 – T1 – T2 – T3 – R2 mérési sorrend esetén az etalonabronccsal kapott maximális lefékezettségi együtthatót a következőnek kell venni:

3/4 R1 + 1/4 R2 a T1 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz;

| | (R1 + R2)/2 a T2 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz; és |
| --- | --- |

(R1 + R2)/2 a T2 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz; és

| | 1/4 R1 + 3/4 R2 a T3 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz. |
| --- | --- |

1/4 R1 + 3/4 R2 a T3 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz.

| 2.1.2.15. | A nedves tapadási jelzőszám (G) kiszámítása a következő: |
| --- | --- |

2.1.2.15.

A nedves tapadási jelzőszám (G) kiszámítása a következő:

Formula

2.2.   Eljárás szokványos járművel

2.2.1.   A járműnek szokványos M1 kategóriájú járműnek kell lennie, amely képes legalább 90 km/h sebességet elérni, és fel van szerelve blokkolásgátló rendszerrel (ABS).

| 2.2.1.1. | A járművet a következők kivételével tilos módosítani:






  a) | nagyobb méretű kerekek és gumiabroncsok felszereléséhez szükséges módosítás; |
| --- | --- | --- |

2.2.1.1.

A járművet a következők kivételével tilos módosítani:

a)

nagyobb méretű kerekek és gumiabroncsok felszereléséhez szükséges módosítás;

| b) | az üzemi fék mechanikus (ideértve a hidraulikus, villamos vagy pneumatikus) működtetését lehetővé tevő módosítások. A rendszer működtethető automatikusan, a járműre szerelt vagy a pálya mellett elhelyezett műszerektől érkező jelek felhasználásával. |
| --- | --- |

b)

az üzemi fék mechanikus (ideértve a hidraulikus, villamos vagy pneumatikus) működtetését lehetővé tevő módosítások. A rendszer működtethető automatikusan, a járműre szerelt vagy a pálya mellett elhelyezett műszerektől érkező jelek felhasználásával.

2.2.2.   Mérési eljárás

| 2.2.2.1. | A vizsgált gumiabroncsról el kell távolítani a vulkanizálás során keletkezett sorjákat, amelyek valószínűleg befolyásolnák a mérést. |
| --- | --- |

2.2.2.1.

A vizsgált gumiabroncsról el kell távolítani a vulkanizálás során keletkezett sorjákat, amelyek valószínűleg befolyásolnák a mérést.

| 2.2.2.2. | A vizsgált gumiabroncsot fel kell szerelni a gyártó által a jóváhagyási kérelemben megadott mérőkerékpántra és minden esetben 220 kPa nyomásra kell felfújni. |
| --- | --- |

2.2.2.2.

A vizsgált gumiabroncsot fel kell szerelni a gyártó által a jóváhagyási kérelemben megadott mérőkerékpántra és minden esetben 220 kPa nyomásra kell felfújni.

| 2.2.2.3. | A gumiabroncsot legalább két órán keresztül kondicionálni kell a mérőpálya közelében, hogy a terület környezeti hőmérsékletén stabilizálódjon. A kondicionálás alatt a gumiabroncsot nem érheti közvetlen napsugárzás. |
| --- | --- |

2.2.2.3.

A gumiabroncsot legalább két órán keresztül kondicionálni kell a mérőpálya közelében, hogy a terület környezeti hőmérsékletén stabilizálódjon. A kondicionálás alatt a gumiabroncsot nem érheti közvetlen napsugárzás.

| 2.2.2.4. | A gumiabroncsra ható statikus terhelésnek a következőnek kell lennie:






  a) | az etalon gumiabroncs esetében 381 kg és 572 kg között; és |
| --- | --- | --- |

2.2.2.4.

A gumiabroncsra ható statikus terhelésnek a következőnek kell lennie:

a)

az etalon gumiabroncs esetében 381 kg és 572 kg között; és

| b) | a többi esetben a gumiabroncs terhelhetőségi jelzőszámához tartozó terhelés 60 %-a és 90 %-a közötti terhelés. |
| --- | --- |

b)

a többi esetben a gumiabroncs terhelhetőségi jelzőszámához tartozó terhelés 60 %-a és 90 %-a közötti terhelés.

Az ugyanarra a tengelyre felszerelt gumiabroncsokra ható terhelések eltérésének olyannak kell lennie, hogy a kevésbé terhelt gumiabroncsra ható terhelés legalább 90 %-a legyen a jobban megterhelt gumiabroncsra ható terhelésnek.

| 2.2.2.5. | Nem sokkal a mérés előtt a pályát kondicionálni kell úgy, hogy legalább tíz fékezési próbát (90 km/h-ról 20 km/h-ra történő sebességcsökkentéssel) elvégeznek a pályának azon a részén, ahol a nedves tapadás mérése majd történni fog, olyan gumiabroncsokkal, amelyek nem vesznek részt a mérésben. |
| --- | --- |

2.2.2.5.

Nem sokkal a mérés előtt a pályát kondicionálni kell úgy, hogy legalább tíz fékezési próbát (90 km/h-ról 20 km/h-ra történő sebességcsökkentéssel) elvégeznek a pályának azon a részén, ahol a nedves tapadás mérése majd történni fog, olyan gumiabroncsokkal, amelyek nem vesznek részt a mérésben.

| 2.2.2.6. | Közvetlenül a mérés előtt ellenőrizni kell a felfújt gumiabroncs nyomását és szükség szerint újra be kell állítani a 2.2.2.2. szakaszban megadott értékre. |
| --- | --- |

2.2.2.6.

Közvetlenül a mérés előtt ellenőrizni kell a felfújt gumiabroncs nyomását és szükség szerint újra be kell állítani a 2.2.2.2. szakaszban megadott értékre.

| 2.2.2.7. | 87 km/h és 83 km/h kiindulási sebességnél kezdve az üzemi féket úgy kell működtetni, hogy az elegendően nagy állandó fékerő hatására a jármű összes kerekénél működésbe lépjen a blokkolásgátló rendszer (ABS) és a jármű stabil lassulást érjen el, mielőtt a sebesség 80 km/h-ra csökken; és ezt a fékerőt fent kell tartani mindaddig, amíg a jármű meg nem áll.
  Kézi sebességváltó esetében a fékezési vizsgálatot úgy kell végrehajtani, hogy a tengelykapcsoló ki van oldva, automata sebességváltó esetében pedig úgy, hogy a választókar semleges állásban van. |
| --- | --- |

2.2.2.7.

87 km/h és 83 km/h kiindulási sebességnél kezdve az üzemi féket úgy kell működtetni, hogy az elegendően nagy állandó fékerő hatására a jármű összes kerekénél működésbe lépjen a blokkolásgátló rendszer (ABS) és a jármű stabil lassulást érjen el, mielőtt a sebesség 80 km/h-ra csökken; és ezt a fékerőt fent kell tartani mindaddig, amíg a jármű meg nem áll.

Kézi sebességváltó esetében a fékezési vizsgálatot úgy kell végrehajtani, hogy a tengelykapcsoló ki van oldva, automata sebességváltó esetében pedig úgy, hogy a választókar semleges állásban van.

| 2.2.2.8. | A menetiránynak minden méréssorozatnál ugyanannak kell lennie, és ugyanannak kell lennie a vizsgált gumiabroncsnál is, mint az összehasonlításhoz használt etalon gumiabroncsnál. |
| --- | --- |

2.2.2.8.

A menetiránynak minden méréssorozatnál ugyanannak kell lennie, és ugyanannak kell lennie a vizsgált gumiabroncsnál is, mint az összehasonlításhoz használt etalon gumiabroncsnál.

| 2.2.2.9. | Új gumiabroncsok esetében kondicionálás céljából végre kell hajtani két mérési menetet. Ezekkel ellenőrizhető a regisztrálóműszer működése is, de az eredményeket nem szabad figyelembe venni a tapadás meghatározásánál. |
| --- | --- |

2.2.2.9.

Új gumiabroncsok esetében kondicionálás céljából végre kell hajtani két mérési menetet. Ezekkel ellenőrizhető a regisztrálóműszer működése is, de az eredményeket nem szabad figyelembe venni a tapadás meghatározásánál.

| 2.2.2.10. | A gumiabroncs tapadásának az etalon gumiabroncséval való összehasonlítás révén történő meghatározásához a fékezési próbát ugyanabból a pontból kiindulva és a mérőpálya ugyanazon sávjában kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.2.2.10.

A gumiabroncs tapadásának az etalon gumiabroncséval való összehasonlítás révén történő meghatározásához a fékezési próbát ugyanabból a pontból kiindulva és a mérőpálya ugyanazon sávjában kell elvégezni.

| 2.2.2.11. | A mérési sorrend a következő:
  R1 – T – R2
  ahol:
  R1 = az etalon gumiabronccsal végzett első mérés; R2 = az etalon gumiabronccsal megismételt mérés; és
  T = a vizsgált gumiabronccsal végzett mérés. Az etalon gumiabronccsal végzett mérés megismétlése előtt legfeljebb három vizsgált gumiabroncsot szabad mérni, például:
  R1 – T1 – T2 – T3 – R2 |
| --- | --- |

2.2.2.11.

A mérési sorrend a következő:

R1 – T – R2

ahol:

R1 = az etalon gumiabronccsal végzett első mérés; R2 = az etalon gumiabronccsal megismételt mérés; és

T = a vizsgált gumiabronccsal végzett mérés. Az etalon gumiabronccsal végzett mérés megismétlése előtt legfeljebb három vizsgált gumiabroncsot szabad mérni, például:

R1 – T1 – T2 – T3 – R2

| 2.2.2.12. | Az etalon gumiabroncs esetében legalább három hitelesített eredményre, a vizsgált gumiabroncsok esetben pedig hat hitelesített eredményre ki kell számítani a 80 km/h and 20 km/h közötti átlagos teljes lassulást (mfdd).
  Az átlagos teljes lassulást a következő képlet adja meg:
  mfdd = 231,48/S
  ahol:
  S = a 80 km/h-ról 20 km/h-ra történő lassulás alatt megtett távolság méterben.
  Az eredmények akkor tekinthetők hitelesnek, ha a szórással elosztott átlagként százalékban kifejezett variációs együttható 3 %-on belül van. Ha ez nem érhető el az etalon gumiabronccsal megismételt méréssel, akkor a vizsgált gumiabroncsot el kell vetni és a teljes mérési menetet meg kell ismételni.
  Meg kell határozni a kiszámított átlagos teljes lassulás értékeinek átlagát a mérési menetek egyes sorozataira: |
| --- | --- |

2.2.2.12.

Az etalon gumiabroncs esetében legalább három hitelesített eredményre, a vizsgált gumiabroncsok esetben pedig hat hitelesített eredményre ki kell számítani a 80 km/h and 20 km/h közötti átlagos teljes lassulást (mfdd).

Az átlagos teljes lassulást a következő képlet adja meg:

mfdd = 231,48/S

ahol:

S = a 80 km/h-ról 20 km/h-ra történő lassulás alatt megtett távolság méterben.

Az eredmények akkor tekinthetők hitelesnek, ha a szórással elosztott átlagként százalékban kifejezett variációs együttható 3 %-on belül van. Ha ez nem érhető el az etalon gumiabronccsal megismételt méréssel, akkor a vizsgált gumiabroncsot el kell vetni és a teljes mérési menetet meg kell ismételni.

Meg kell határozni a kiszámított átlagos teljes lassulás értékeinek átlagát a mérési menetek egyes sorozataira:

| 2.2.2.13. | Az átlagos teljes lassulások (mfdd) átlagértékének használata a mérési menetek egyes sorozataira: | az R1 – T – R2 mérési sorrend esetén a vizsgált gumiabroncs tapadásának összehasonlításához használandó, az etalon gumiabronccsal kapott átlagos teljes lassulást a következőnek kell venni:
  (R1 + R2)/2
  ahol:
  R1 = az etalon gumiabroncs mérési meneteinek első sorozatára kapott átlagos teljes lassulások átlaga, és R2 = az etalon gumiabroncs mérési meneteinek második sorozatára kapott átlagos teljes lassulások átlaga; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.13.

Az átlagos teljes lassulások (mfdd) átlagértékének használata a mérési menetek egyes sorozataira:

az R1 – T – R2 mérési sorrend esetén a vizsgált gumiabroncs tapadásának összehasonlításához használandó, az etalon gumiabronccsal kapott átlagos teljes lassulást a következőnek kell venni:

(R1 + R2)/2

ahol:

R1 = az etalon gumiabroncs mérési meneteinek első sorozatára kapott átlagos teljes lassulások átlaga, és R2 = az etalon gumiabroncs mérési meneteinek második sorozatára kapott átlagos teljes lassulások átlaga;

| | az R1 – T1 – T2 – R2 mérési sorrend esetén az etalon gumiabronccsal kapott átlagos teljes lassulást a következőnek kell venni: | 2/3 R1 + 1/3 R2 a T1 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz; és |
| --- | --- | --- |

az R1 – T1 – T2 – R2 mérési sorrend esetén az etalon gumiabronccsal kapott átlagos teljes lassulást a következőnek kell venni:

2/3 R1 + 1/3 R2 a T1 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz; és

| | 1/3 R1 + 2/3 R2 a T2 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz; |
| --- | --- |

1/3 R1 + 2/3 R2 a T2 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz;

| | az R1 – T1 – T2 – T3 – R2 mérési sorrend esetén az etalon gumiabronccsal kapott átlagos teljes lassulást a következőnek kell venni: | 3/4 R1 + 1/4 R2 a T1 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz; |
| --- | --- | --- |

az R1 – T1 – T2 – T3 – R2 mérési sorrend esetén az etalon gumiabronccsal kapott átlagos teljes lassulást a következőnek kell venni:

3/4 R1 + 1/4 R2 a T1 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz;

| | (R1 + R2)/2 a T2 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz; és |
| --- | --- |

(R1 + R2)/2 a T2 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz; és

| | 1/4 R1 + 3/4 R2 a T3 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz. |
| --- | --- |

1/4 R1 + 3/4 R2 a T3 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz.

| 2.2.2.14. | A nedves tapadási jelzőszám (G) kiszámítása a következő: |
| --- | --- |

2.2.2.14.

A nedves tapadási jelzőszám (G) kiszámítása a következő:

Formula

| 2.2.2.15. | Ha a vizsgált gumiabroncsok például az gumiabroncsméret miatt, vagy mert nem lehet elérni az előírt terhelést, stb. nem szerelhetők fel ugyanarra a járműre, mint az etalon gumiabroncs, akkor az összehasonlítást közbenső gumiabroncsok (a továbbiakban: segéd gumiabroncs) és két különböző jármű használatával kell elvégezni. Az egyik járműre az etalon gumiabroncsot és a segéd gumiabroncsot lehet felszerelni, a másikra pedig a segéd gumiabroncsot és a vizsgált gumiabroncsot.






  2.2.2.15.1. | A segéd gumiabroncsnak az etalon gumiabroncshoz viszonyított nedves tapadási jelzőszámát (G1) és a vizsgált gumiabroncsnak a segéd gumiabroncshoz viszonyított nedves tapadási jelzőszámát (G2) a 2.2.2.1–2.2.2.15. szakaszban leírt eljárással kell meghatározni.
  A vizsgált gumiabroncsnak az etalon gumiabroncshoz viszonyított nedves tapadási jelzőszámát a kapott két nedves tapadási jelzőszám szorzata, azaz G1 × G2 adja meg. |
| --- | --- | --- |

2.2.2.15.

Ha a vizsgált gumiabroncsok például az gumiabroncsméret miatt, vagy mert nem lehet elérni az előírt terhelést, stb. nem szerelhetők fel ugyanarra a járműre, mint az etalon gumiabroncs, akkor az összehasonlítást közbenső gumiabroncsok (a továbbiakban: segéd gumiabroncs) és két különböző jármű használatával kell elvégezni. Az egyik járműre az etalon gumiabroncsot és a segéd gumiabroncsot lehet felszerelni, a másikra pedig a segéd gumiabroncsot és a vizsgált gumiabroncsot.

2.2.2.15.1.

A segéd gumiabroncsnak az etalon gumiabroncshoz viszonyított nedves tapadási jelzőszámát (G1) és a vizsgált gumiabroncsnak a segéd gumiabroncshoz viszonyított nedves tapadási jelzőszámát (G2) a 2.2.2.1–2.2.2.15. szakaszban leírt eljárással kell meghatározni.

A vizsgált gumiabroncsnak az etalon gumiabroncshoz viszonyított nedves tapadási jelzőszámát a kapott két nedves tapadási jelzőszám szorzata, azaz G1 × G2 adja meg.

| 2.2.2.15.2. | A pályának és a pályaszakasznak ugyanannak kell lennie minden mérésnél, és a környezeti viszonyoknak hasonlóaknak kell lenniük, például a nedvesített pálya felületi hőmérsékletének ±5 °C-on belül kell maradnia. Minden mérést ugyanazon a napon kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.2.2.15.2.

A pályának és a pályaszakasznak ugyanannak kell lennie minden mérésnél, és a környezeti viszonyoknak hasonlóaknak kell lenniük, például a nedvesített pálya felületi hőmérsékletének ±5 °C-on belül kell maradnia. Minden mérést ugyanazon a napon kell elvégezni.

| 2.2.2.15.3. | Ugyanazt a segédgumiabroncs-garnitúrát kell használni az etalon gumiabronccsal való összehasonlításra, mint a vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításra, és az abroncsokat mindig ugyanarra a kerékre kell szerelni. |
| --- | --- |

2.2.2.15.3.

Ugyanazt a segédgumiabroncs-garnitúrát kell használni az etalon gumiabronccsal való összehasonlításra, mint a vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításra, és az abroncsokat mindig ugyanarra a kerékre kell szerelni.

| 2.2.2.15.4. | A méréshez használt segéd gumiabroncsokat ezután ugyanolyan körülmények között kell tárolni, mint az etalon gumiabroncsokat. |
| --- | --- |

2.2.2.15.4.

A méréshez használt segéd gumiabroncsokat ezután ugyanolyan körülmények között kell tárolni, mint az etalon gumiabroncsokat.

| 2.2.2.15.5. | Az etalon gumiabroncsokat és a segéd gumiabroncsokat le kell selejtezni, ha rendellenes kopás vagy károsodás jelentkezik rajtuk, vagy ha úgy tűnik, a tapadásuk gyengült. |
| --- | --- |

2.2.2.15.5.

Az etalon gumiabroncsokat és a segéd gumiabroncsokat le kell selejtezni, ha rendellenes kopás vagy károsodás jelentkezik rajtuk, vagy ha úgy tűnik, a tapadásuk gyengült.

1. függelék

VIZSGÁLATI JEGYZŐKÖNYV (NEDVES TAPADÁS)

1. rész –   Jegyzőkönyv

1.   Típusjóváhagyó hatóság vagy műszaki szolgálat: ...

2.   A kérelmező neve és címe: ...

3.   A vizsgálati jegyzőkönyv száma: ...

4.   Gyártó neve, márkanév vagy kereskedelmi jelzet: ...

5.   Gumiabroncsosztály (C1, C2 vagy C3): ...

6.   Használati kategória: ...

7.   Nedves tapadási jelzőszám az etalon gumiabroncshoz viszonyítva a 2.1.2.15. vagy 2.2.2.15. szakasz szerint ...

8.   Megjegyzések: ...

9.   Dátum:

10.   Aláírás:

2. rész –   Mérési adatok

1.   A mérés időpontja: ...

2.   Mérőjármű (gyártmány, modell, év, módosítás stb. vagy a pótkocsi azonosítása): ...

3.   A mérőpálya helye: ...

3.1.   A mérőpálya jellemzői: ...

3.2.   Kiadta:

3.3.   A tanúsítás módja: ...

4.   A vizsgált gumiabroncs részletes ismertetése: ...

4.1.   Gumiabroncsméret-jelölés és az alkalmazási terület jele: ...

4.2.   A gumiabroncs márkaneve vagy kereskedelmi jelzet: ...

4.3.   Referencia-gumiabroncsnyomás: kPa ...

4.4.   Mérési adatok:

| Gumiabroncs | Etalon gumiabroncs | Vizsgált gumiabroncs | Segéd gumiabroncs |
| --- | --- | --- | --- |
| Mérési gumiabroncs-terhelés (kg) | | | |
| Vízmagasság (mm)
  (0,5-től 1,5 mm-ig) | | | |
| Nedvesített pálya átlaghőmérséklete (°C)
  (5-től 35 °C-ig) | | | |

Gumiabroncs

Etalon gumiabroncs

Vizsgált gumiabroncs

Segéd gumiabroncs

Mérési gumiabroncs-terhelés (kg)

Vízmagasság (mm)

(0,5-től 1,5 mm-ig)

Nedvesített pálya átlaghőmérséklete (°C)

(5-től 35 °C-ig)

4.5.   Mérőkerékpánt szélességének kódja: ...

4.6.   Hőmérséklet-érzékelő típusa: ...

4.7.   Az etalon gumiabroncs azonosítása: ...

5.   Hitelesített mérési eredmények: ...

| Menet sorszáma | Mérési sebesség
  (km/h) | Menetirány | Etalon gumiabroncs | Vizsgált gumiabroncs | Segéd gumiabroncs | Maximális lefékezettségi együttható
  (pbfc) | Átlagos teljes lassulás
  (mfdd) | Nedves tapadási jelzőszám
  (G) | Megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | | | | | |
| 2 | | | | | | | | | |
| 3 | | | | | | | | | |
| 4 | | | | | | | | | |
| 5 | | | | | | | | | |
| 6 | | | | | | | | | |
| 7 | | | | | | | | | |
| 8 | | | | | | | | | |

Menet sorszáma

Mérési sebesség

(km/h)

Menetirány

Etalon gumiabroncs

Vizsgált gumiabroncs

Segéd gumiabroncs

Maximális lefékezettségi együttható

(pbfc)

Átlagos teljes lassulás

(mfdd)

Nedves tapadási jelzőszám

(G)

Megjegyzés

1

2

3

4

5

6

7

8

---

6. MELLÉKLET

ELJÁRÁS A GÖRDÜLÉSI ELLENÁLLÁS MÉRÉSÉRE

1.   MÉRÉSI MÓDSZER

Az alábbiakban felsorolt alternatív mérési módszerek szerepelnek ebben az előírásban. A mérési módszert a vizsgabiztos választja meg. A mérési eredményeket minden mérési módszernél át kell számítani a gumiabroncs és a dob érintkezési felületénél fellépő erőre. A mért paraméterek a következők:

| a) | az erő mérésén alapuló módszer esetében: a gumiabroncs tengelyénél mért vagy számított reakcióerő (1); |
| --- | --- |

a)

az erő mérésén alapuló módszer esetében: a gumiabroncs tengelyénél mért vagy számított reakcióerő (1);

| b) | a nyomaték mérésén alapuló módszer esetében: a mérődobnál mért felvett nyomaték (2); |
| --- | --- |

b)

a nyomaték mérésén alapuló módszer esetében: a mérődobnál mért felvett nyomaték (2);

| c) | a lassulás mérésén alapuló módszer esetében: a mérődobból és a gumiabroncsból álló szerelvény lassulásának mérése (2); |
| --- | --- |

c)

a lassulás mérésén alapuló módszer esetében: a mérődobból és a gumiabroncsból álló szerelvény lassulásának mérése (2);

| d) | az áramfelvétel mérésén alapuló módszer esetében: a mérődob áramfelvételének mérése (2). |
| --- | --- |

d)

az áramfelvétel mérésén alapuló módszer esetében: a mérődob áramfelvételének mérése (2).

2.   MÉRŐBERENDEZÉSEK

2.1.   A mérődobra vonatkozó előírások

2.1.1.   Átmérő

A fékpadon legalább 1,7 m átmérőjű, henger alakú lendkeréknek (dobnak) kell lennie.

Az Fr és Cr értéket 2,0 m dobátmérőhöz viszonyítva kell kifejezni. Ha a használt átmérőjű dob átmérője nem 2,0 m, akkor a 6.3. szakaszban megadott módszerrel korrekciót kell alkalmazni.

2.1.2.   Felület

A dob felületének sima acélnak kell lennie. Más megoldásként a terheléscsökkentéses mérés pontosságának javítása érdekében érdesített felület is alkalmazható, amelyet tisztán kell tartani.

Az Fr és Cr értéket „sima” dobfelülethez viszonyítva kell kifejezni. Érdesített dobfelület alkalmazása esetén lásd az 1. függelék 7. szakaszát.

2.1.3.   Szélesség

A dob mérőfelületének szélesebbnek kell lennie a vizsgált gumiabroncs abroncsnyománál.

2.2.   Mérőkerékpánt

A gumiabroncsot acélból vagy könnyűfém ötvözetből készült mérőkerékpántra kell felszerelni, a következők szerint:

| a) | C1 és C2 osztályú gumiabroncsok esetében az ISO 4000-1:2010 szabványban előírt kerékpántszélességet kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

C1 és C2 osztályú gumiabroncsok esetében az ISO 4000-1:2010 szabványban előírt kerékpántszélességet kell alkalmazni;

| b) | C3 osztályú gumiabroncsok esetében az ISO 4209-1:2001 szabványban előírt kerékpántszélességet kell alkalmazni. Lásd a 2. függeléket. |
| --- | --- |

b)

C3 osztályú gumiabroncsok esetében az ISO 4209-1:2001 szabványban előírt kerékpántszélességet kell alkalmazni. Lásd a 2. függeléket.

2.3.   A terhelés, a beállítások, az ellenőrzések és a műszerek pontossága

A fenti paraméterek mérésének a szükséges mérési adatok biztosításához kellően pontosnak kell lennie. A vonatkozó konkrét értékek az 1. függelékben találhatók.

2.4.   Hőmérsékleti viszonyok

2.4.1.   Referenciafeltételek

A környezeti hőmérséklet előírt referenciaértéke a gumiabroncs oldalfalától legalább 0,15 m és legfeljebb 1 m távolságban mérve 25 °C.

2.4.2.   Alternatív feltételek

Ha a vizsgálat során a környezeti hőmérséklet eltér a környezeti hőmérséklet előírt referenciaértékétől, akkor a gördülési ellenállás mért értékét korrigálni kell e melléklet 6.2. szakasza szerint a környezeti hőmérséklet referenciaértékére.

2.4.3.   A dob felületének hőmérséklete

Ügyelni kell arra, hogy a mérődob felületének hőmérséklete a mérés kezdetekor megegyezzen a környezeti hőmérséklettel.

3.   MÉRÉSI FELTÉTELEK

3.1.   Általános előírások

A mérés a gördülési ellenállás méréséből áll úgy, hogy a gumiabroncsot egy adott nyomásra felfújják, majd a gumiabroncs nyomása fokozatosan alakul ki (ún. „szerelési nyomásbeállítás”).

3.2.   A méréshez használt sebességek

Az értéket az 1. táblázatban megadott megfelelő dobsebességnél kell mérni.

1.   táblázat

A méréshez használt sebességek

| (km/h) |
| --- |
| Gumiab-roncsosztály | C1 | C2 és C3 | C3 |
| Terhelhető-ségi jelzőszám | Összes | LI ≤ 121 | LI > 121 |
| Sebességka-tegória-jel | Összes | Összes | J 100 km/h és kisebb, vagy sebességkategória-jel nélküli gumiabroncsok | K 110 km/h és nagyobb |
| Sebesség | 80 | 80 | 60 | 80 |

(km/h)

Gumiab-roncsosztály

C1

C2 és C3

C3

Terhelhető-ségi jelzőszám

Összes

LI ≤ 121

LI > 121

Sebességka-tegória-jel

Összes

Összes

J 100 km/h és kisebb, vagy sebességkategória-jel nélküli gumiabroncsok

K 110 km/h és nagyobb

Sebesség

80

80

60

80

3.3.   Mérési terhelés

A szabványos mérési terhelést a 2. táblázatban megadott értékekből kell kiszámítani, és az 1. függelékben megadott tűréshatáron belül kell tartani.

3.4.   Mérési gumiabroncsnyomás

A gumiabroncsnyomásnak meg kell egyeznie a 2. táblázatban megadott értékkel, és a légnyomás beállítást az e melléklet 1. függelékének 4. szakaszában meghatározott pontossággal kell elvégezni.

2.   táblázat

Mérési terhelések és gumiabroncsnyomások

| Gumiabroncs-osztály | C1 (3) | C2, C3 |
| --- | --- | --- |
| | Szokvá-nyos terhelhetőségű | Megerősített vagy fokozott teherbírású | |
| Terhelés – a legnagyobb terhelhetőség százalékában | 80 | 80 | 85 (4)

  (szóló gumiabroncsra előírt terhelhetőség százaléka) |
| Gumiabroncs-nyomás, kPa | 210 | 250 | A szóló gumiabroncsra előírt legnagyobb terhelhetőségnek megfelelően (5) |
| Megjegyzés: A gumiabroncsnyomást az e melléklet 1. függelékének 4. szakaszában megadott pontossággal kell korlátozni. |

Gumiabroncs-osztály

C1 (3)

C2, C3

Szokvá-nyos terhelhetőségű

Megerősített vagy fokozott teherbírású

Terhelés – a legnagyobb terhelhetőség százalékában

80

80

85 (4)

(szóló gumiabroncsra előírt terhelhetőség százaléka)

Gumiabroncs-nyomás, kPa

210

250

A szóló gumiabroncsra előírt legnagyobb terhelhetőségnek megfelelően (5)

Megjegyzés: A gumiabroncsnyomást az e melléklet 1. függelékének 4. szakaszában megadott pontossággal kell korlátozni.

3.5.   Időtartam és sebesség

A lassulás mérésén alapuló módszer választása esetén a következőket kell alkalmazni:

| a) | a Δt időtartam tekintetében egy időosztás ne legyen nagyobb, mint 0,5 s; |
| --- | --- |

a)

a Δt időtartam tekintetében egy időosztás ne legyen nagyobb, mint 0,5 s;

| b) | a mérődob sebességének eltérései egy adott időosztáson belül nem haladhatják meg az 1 km/h értéket. |
| --- | --- |

b)

a mérődob sebességének eltérései egy adott időosztáson belül nem haladhatják meg az 1 km/h értéket.

4.   A VIZSGÁLAT MENETE

4.1.   Általános előírások

A vizsgálat alábbiakban leírt lépéseit a megadott sorrendben kell követni.

4.2.   Hőmérsékleti kondicionálás

A felfújt gumiabroncsot a mérési hely hőmérsékleti viszonyai között kell tárolni

| a) | C1 osztályú gumiabroncsok esetében legalább 3 órán keresztül; |
| --- | --- |

a)

C1 osztályú gumiabroncsok esetében legalább 3 órán keresztül;

| b) | C2 és C3 osztályú gumiabroncsok esetében legalább 6 órán keresztül. |
| --- | --- |

b)

C2 és C3 osztályú gumiabroncsok esetében legalább 6 órán keresztül.

4.3.   A nyomás beállítása

A hőmérsékleti kondicionálás után a gumiabroncsnyomást be kell állítani a mérési nyomásra, és a beállítás után 10 perccel ellenőrizni kell.

4.4.   Bemelegedés

A bemelegedési időt a 3. táblázat adja meg.

3.   táblázat

Bemelegedési idő

| Gumiabroncsosztály | C1 | C2 és C3
  LI ≤ 121 | C3
  LI > 121 |
| --- | --- | --- | --- |
| Névleges kerékpántátmérő | Összes | Összes | < 22,5 | ≥ 22,5 |
| Bemelegedési idő | 30 perc | 50 perc | 150 perc | 180 perc |

Gumiabroncsosztály

C1

C2 és C3

LI ≤ 121

C3

LI > 121

Névleges kerékpántátmérő

Összes

Összes

< 22,5

≥ 22,5

Bemelegedési idő

30 perc

50 perc

150 perc

180 perc

4.5.   Mérés és az adatok rögzítése

A következő adatokat kell mérni és rögzíteni (lásd az 1. ábrát):

| a) | a méréshez alkalmazott sebesség (Un); |
| --- | --- |

a)

a méréshez alkalmazott sebesség (Un);

| b) | a dob felületére merőleges gumiabroncs-terhelés (Lm); |
| --- | --- |

b)

a dob felületére merőleges gumiabroncs-terhelés (Lm);

| c) | a 3.3. szakaszban meghatározott kezdeti mérési gumiabroncsnyomás; |
| --- | --- |

c)

a 3.3. szakaszban meghatározott kezdeti mérési gumiabroncsnyomás;

| d) | a gördülési ellenállási együttható mért értéke (Cr), és a 25 °C-ra és kétméteres dobátmérőre korrigált értéke (Crc); |
| --- | --- |

d)

a gördülési ellenállási együttható mért értéke (Cr), és a 25 °C-ra és kétméteres dobátmérőre korrigált értéke (Crc);

| e) | a gumiabroncs tengelye és a dob külső felülete között állandósult állapotban mért távolság (rL); |
| --- | --- |

e)

a gumiabroncs tengelye és a dob külső felülete között állandósult állapotban mért távolság (rL);

| f) | környezeti hőmérséklet (tamb); |
| --- | --- |

f)

környezeti hőmérséklet (tamb);

| g) | a mérődob sugara (R); |
| --- | --- |

g)

a mérődob sugara (R);

| h) | a választott mérési módszer; |
| --- | --- |

h)

a választott mérési módszer;

| i) | mérőkerékpánt (méret és anyag); |
| --- | --- |

i)

mérőkerékpánt (méret és anyag);

| j) | a gumiabroncs mérete, gyártója, típusa, azonosítószáma (ha van), sebességkategória-jele, terhelhetőségi jelzőszáma, DOT-száma (DOT: az USA közlekedési minisztériuma). |
| --- | --- |

j)

a gumiabroncs mérete, gyártója, típusa, azonosítószáma (ha van), sebességkategória-jele, terhelhetőségi jelzőszáma, DOT-száma (DOT: az USA közlekedési minisztériuma).

1.   ábra

Image

Az összes mechanikai mennyiséget (erő, nyomaték) az ISO 8855:1991 szabványban meghatározott koordinátarendszer szerint kell megadni.

A kötött forgásirányú gumiabroncsokat az előírt forgásirányba kell forgatni.

4.6.   Mellékveszteségek mérése

A veszteségeket az alábbi 4.6.1. vagy 4.6.2. szakaszban ismertetett eljárások egyike szerint kell meghatározni.

4.6.1.   Terheléscsökkentéses mérés

A terheléscsökkentéses mérést a következőképpen kell elvégezni:

| a) | a terhelést addig kell csökkenteni, amíg a gumiabroncs csúszás nélkül forog a méréshez használt sebességgel (6);
  a terhelési értékeknek a következőknek kell lenniük:






  i. | C1 osztályú gumiabroncsok: ajánlott érték 100 N, de legfeljebb 200 N; |
| --- | --- | --- |

a)

a terhelést addig kell csökkenteni, amíg a gumiabroncs csúszás nélkül forog a méréshez használt sebességgel (6);

a terhelési értékeknek a következőknek kell lenniük:

i.

C1 osztályú gumiabroncsok: ajánlott érték 100 N, de legfeljebb 200 N;

| ii. | C2 osztályú gumiabroncsok: ajánlott érték 150 N, de C1 osztályú gumiabroncsokhoz tervezett mérőberendezésnél legfeljebb 200 N, illetve C2 és C3 osztályú gumiabroncsokhoz tervezett mérőberendezésnél legfeljebb 500 N; |
| --- | --- |

ii.

C2 osztályú gumiabroncsok: ajánlott érték 150 N, de C1 osztályú gumiabroncsokhoz tervezett mérőberendezésnél legfeljebb 200 N, illetve C2 és C3 osztályú gumiabroncsokhoz tervezett mérőberendezésnél legfeljebb 500 N;

| iii. | C3 osztályú gumiabroncsok: ajánlott érték 400 N, de legfeljebb 500 N; |
| --- | --- |

iii.

C3 osztályú gumiabroncsok: ajánlott érték 400 N, de legfeljebb 500 N;

| b) | az alkalmazott módszertől függően fel kell jegyezni a tengelyen mért erőt (Ft), a felvett nyomatékot (Tt), illetve az áramfelvételt; (6) |
| --- | --- |

b)

az alkalmazott módszertől függően fel kell jegyezni a tengelyen mért erőt (Ft), a felvett nyomatékot (Tt), illetve az áramfelvételt; (6)

| c) | fel kell jegyezni a dob felületére merőleges gumiabroncs-terhelést, Lm
   (6). |
| --- | --- |

c)

fel kell jegyezni a dob felületére merőleges gumiabroncs-terhelést, Lm
   (6).

4.6.2.   A lassulás mérésén alapuló módszer

A lassulás mérésén alapuló módszernél az alábbi eljárást kell alkalmazni:

| a) | el kell távolítani a gumiabroncsot a mérőfelülettől; |
| --- | --- |

a)

el kell távolítani a gumiabroncsot a mérőfelülettől;

| b) | fel kell jegyezni a mérődob ΔωDo/Δt lassulását és a terheletlen gumiabroncs ΔωT0/Δt lassulását (6). |
| --- | --- |

b)

fel kell jegyezni a mérődob ΔωDo/Δt lassulását és a terheletlen gumiabroncs ΔωT0/Δt lassulását (6).

4.7.   A mérőberendezésre vonatkozó σm kritérium figyelembevétele

A 4.3–4.5. szakaszban leírt lépéseket csak egyszer kell végrehajtani, ha a mérésnek a 6.5. szakasz szerint megállapított szórása:

| a) | legfeljebb 0,075 N/kN C1 és C2 osztályú gumiabroncsok esetében; |
| --- | --- |

a)

legfeljebb 0,075 N/kN C1 és C2 osztályú gumiabroncsok esetében;

| b) | legfeljebb 0,06 N/kN C3 osztályú gumiabroncsok esetében. |
| --- | --- |

b)

legfeljebb 0,06 N/kN C3 osztályú gumiabroncsok esetében.

Ha a mérés szórása ennél nagyobb, akkor a mérést a 6.5. szakaszban leírtak szerint n alkalommal meg kell ismételni. A jegyzőkönyvben a gördülési ellenállás értékeként az n számú mérés átlagát kell feltüntetni.

5.   AZ ADATOK ÉRTELMEZÉSE

5.1.   A veszteségek meghatározása

5.1.1.   Általános előírások

A laboratórium az erő, a nyomaték és az áramfelvétel mérésén alapuló módszer esetében a 4.6.1. szakaszban leírt méréseket, illetve a lassulás mérésén alapuló módszer esetében a 4.6.2. szakaszban leírt méréseket hajtja végre annak pontos megállapítása érdekében, hogy az adott mérési feltételek között (terhelés, sebesség, hőmérséklet) mekkora a gumiabroncs tengelyének súrlódása, a gumiabroncs és a kerék aerodinamikai vesztesége, a dob (és adott esetben a motor, illetve tengelykapcsoló) csapágyának súrlódása, valamint a dob aerodinamikai vesztesége.

A gumiabroncs és a dob érintkezési felületénél fellépő, newtonban kifejezett Fpl veszteségeket az Ft erőből, a nyomatékból, az áramfelvételből vagy a lassulásból kell kiszámítani, az alábbi 5.1.2–5.1.5. szakasz szerint.

5.1.2.   A gumiabroncs tengelyénél ható erő mérésén alapuló módszer

Képlet:

Fpl = Ft (1 + rL/R)

ahol:

| Ft | = | a gumiabroncs tengelyénél ható erő newtonban (lásd a 4.6.1. szakaszt); |
| --- | --- | --- |
| rL | = | a gumiabroncs tengelye és a dob külső felülete között állandósult állapotban mért távolság méterben; |
| R | = | a mérődob sugara méterben. |

Ft

=

a gumiabroncs tengelyénél ható erő newtonban (lásd a 4.6.1. szakaszt);

rL

=

a gumiabroncs tengelye és a dob külső felülete között állandósult állapotban mért távolság méterben;

R

=

a mérődob sugara méterben.

5.1.3.   A dob tengelyénél ható nyomaték mérésén alapuló módszer

Képlet:

Fpl = Tt/R

ahol:

| Tt | = | a felvett nyomaték newtonméterben a 4.6.1. szakaszban meghatározottak szerint; |
| --- | --- | --- |
| R | = | a mérődob sugara méterben. |

Tt

=

a felvett nyomaték newtonméterben a 4.6.1. szakaszban meghatározottak szerint;

R

=

a mérődob sugara méterben.

5.1.4.   A mérődob tengelyénél történő áramfelvétel mérésén alapuló módszer

Képlet:

Formula

ahol:

| V | = | a mérőberendezés hajtása által felvett áram feszültsége voltban; |
| --- | --- | --- |
| A | = | a mérőberendezés hajtása által felvett áram erőssége amperben; |
| Un | = | a mérődob sebessége kilométer per órában. |

V

=

a mérőberendezés hajtása által felvett áram feszültsége voltban;

A

=

a mérőberendezés hajtása által felvett áram erőssége amperben;

Un

=

a mérődob sebessége kilométer per órában.

5.1.5.   A lassulás mérésén alapuló módszer

Az Fpl veszteségek (newton) kiszámítása:

Formula

ahol:

| ID | = | a mérődob forgási tehetetlensége kilogramm × méternégyzetben; |
| --- | --- | --- |
| R | = | a mérődob felületének sugara méterben; |
| ωD0 | = | a mérődob szögsebessége radián per másodpercben (gumiabroncs nélkül); |
| Δt0 | = | a veszteségek gumiabroncs nélküli méréséhez kiválasztott időosztás másodpercben; |
| IT | = | a tengely, a gumiabroncs és a kerék forgási tehetetlensége kilogramm × méternégyzetben; |
| Rr | = | a gumiabroncs gördülési sugara méterben; |
| ωT0 | = | a gumiabroncs szögsebessége, terheletlen gumiabroncsnál, radián per másodpercben. |

ID

=

a mérődob forgási tehetetlensége kilogramm × méternégyzetben;

R

=

a mérődob felületének sugara méterben;

ωD0

=

a mérődob szögsebessége radián per másodpercben (gumiabroncs nélkül);

Δt0

=

a veszteségek gumiabroncs nélküli méréséhez kiválasztott időosztás másodpercben;

IT

=

a tengely, a gumiabroncs és a kerék forgási tehetetlensége kilogramm × méternégyzetben;

Rr

=

a gumiabroncs gördülési sugara méterben;

ωT0

=

a gumiabroncs szögsebessége, terheletlen gumiabroncsnál, radián per másodpercben.

5.2.   A gördülési ellenállás kiszámítása

5.2.1.   Általános előírások

A newtonban kifejezett Fr gördülési ellenállást a gumiabroncsnak az e nemzetközi szabványban megadott feltételek között történő vizsgálata során kapott értékekből kell kiszámítani, levonva az 5.1. szakasz szerint kapott, megfelelő Fpl mellékveszteségeket.

5.2.2.   A gumiabroncs tengelyénél ható erő mérésén alapuló módszer

Az Fr gördülési ellenállást (newton) az alábbi képlettel kell kiszámítani:

Fr = Ft[1 +(rL/R)] – Fpl

ahol:

| Ft | = | a gumiabroncs tengelyénél ható erő newtonban; |
| --- | --- | --- |
| Fpl | = | az 5.1.2. szakasz szerint kiszámított mellékveszteségek; |
| rL | = | a gumiabroncs tengelye és a dob külső felülete között állandósult állapotban mért távolság méterben; |
| R | = | a mérődob sugara méterben. |

Ft

=

a gumiabroncs tengelyénél ható erő newtonban;

Fpl

=

az 5.1.2. szakasz szerint kiszámított mellékveszteségek;

rL

=

a gumiabroncs tengelye és a dob külső felülete között állandósult állapotban mért távolság méterben;

R

=

a mérődob sugara méterben.

5.2.3.   A dob tengelyénél ható nyomaték mérésén alapuló módszer

Az Fr gördülési ellenállást (newton) az alábbi képlettel kell kiszámítani:

Formula

ahol:

| Tt | = | a felvett nyomaték newtonméterben; |
| --- | --- | --- |
| Fpl | = | az 5.1.3. szakasz szerint kiszámított veszteségek; |
| R | = | a mérődob sugara méterben. |

Tt

=

a felvett nyomaték newtonméterben;

Fpl

=

az 5.1.3. szakasz szerint kiszámított veszteségek;

R

=

a mérődob sugara méterben.

5.2.4.   A mérődob tengelyénél történő áramfelvétel mérésén alapuló módszer

Az Fr gördülési ellenállást (newton) az alábbi egyenlettel kell kiszámítani:

Formula

ahol:

| V | = | a mérőberendezés hajtása által felvett áram feszültsége voltban; |
| --- | --- | --- |
| A | = | a mérőberendezés hajtása által felvett áram erőssége amperben; |
| Un | = | a mérődob sebessége kilométer per órában; |
| Fpl | = | az 5.1.4. szakasz szerint kiszámított veszteségek. |

V

=

a mérőberendezés hajtása által felvett áram feszültsége voltban;

A

=

a mérőberendezés hajtása által felvett áram erőssége amperben;

Un

=

a mérődob sebessége kilométer per órában;

Fpl

=

az 5.1.4. szakasz szerint kiszámított veszteségek.

5.2.5.   A lassulás mérésén alapuló módszer

Az Fr gördülési ellenállást (newton) az alábbi képlettel kell kiszámítani:

Formula

ahol:

| ID | = | a mérődob forgási tehetetlensége kilogramm × méternégyzetben; |
| --- | --- | --- |
| R | = | a mérődob felületének sugara méterben; |
| Fpl | = | az 5.1.5. szakasz szerint kiszámított mellékveszteségek; |
| Δv | = | a méréshez választott időosztás másodpercben; |
| Δωv | = | a mérődob szögsebességének változása radián per másodpercben (gumiabroncs nélkül); |
| IT | = | a tengely, a gumiabroncs és a kerék forgási tehetetlensége kilogramm × méternégyzetben; |
| Rr | = | a gumiabroncs gördülési sugara méterben; |
| Fr | = | a gördülési ellenállás newtonban. |

ID

=

a mérődob forgási tehetetlensége kilogramm × méternégyzetben;

R

=

a mérődob felületének sugara méterben;

Fpl

=

az 5.1.5. szakasz szerint kiszámított mellékveszteségek;

Δv

=

a méréshez választott időosztás másodpercben;

Δωv

=

a mérődob szögsebességének változása radián per másodpercben (gumiabroncs nélkül);

IT

=

a tengely, a gumiabroncs és a kerék forgási tehetetlensége kilogramm × méternégyzetben;

Rr

=

a gumiabroncs gördülési sugara méterben;

Fr

=

a gördülési ellenállás newtonban.

6.   AZ ADATOK ELEMZÉSE

6.1.   Gördülési ellenállási együttható

A Cr gördülési ellenállási együtthatót a gördülési ellenállás és a gumiabroncsra ható terhelés hányadosaként kell kiszámítani:

Formula

ahol:

| Fr | = | a gördülési ellenállás newtonban; |
| --- | --- | --- |
| Lm | = | a mérési terhelés kN-ban. |

Fr

=

a gördülési ellenállás newtonban;

Lm

=

a mérési terhelés kN-ban.

6.2.   Hőmérséklet-korrekció

Ha a mérési hőmérséklet elkerülhetetlenül eltér a 25 °C-tól (csak a 20 °C-nál nem kisebb és a 30 °C-nál nem nagyobb hőmérséklet fogadható el), akkor hőmérséklet-korrekciót kell végezni a következő képlet segítségével:

| Fr25 | a gördülési ellenállás 25 °C-on newtonban:

  F

  r25 = Fr
   [1 + K (tamb
  – 25)] |
| --- | --- |

Fr25

a gördülési ellenállás 25 °C-on newtonban:

F

  r25 = Fr
   [1 + K (tamb
  – 25)]

ahol:

| Fr | = a gördülési ellenállás newtonban; |
| --- | --- |
| tamb | = a környezeti hőmérséklet Celsius fokban; |
| K | egyenlő: | 0,008 C1 osztályú gumiabroncsok esetében; |

Fr

= a gördülési ellenállás newtonban;

tamb

= a környezeti hőmérséklet Celsius fokban;

K

egyenlő:

0,008 C1 osztályú gumiabroncsok esetében;

| | 0,01 C2 osztályú gumiabroncsok esetében; |
| --- | --- |

0,01 C2 osztályú gumiabroncsok esetében;

| | 0,006 C3 osztályú gumiabroncsok esetében. |
| --- | --- |

0,006 C3 osztályú gumiabroncsok esetében.

6.3.   Korrigálás a dobátmérővel

A különféle dobátmérőkkel kapott mérési eredményeket a következő összefüggés segítségével kell összehasonlítani:

F

  r02
  Image
  KF

  r01

ahol:

Formula

ahol:

| R
  1 | = | az 1. mérődob sugara méterben; |
| --- | --- | --- |
| R
  2 | = | a 2. mérődob sugara méterben; |
| r
  T | = | a gumiabroncs névleges tervezési átmérőjének a fele méterben; |
| F
  r01 | = | az 1. dobbal mért gördülési ellenállás értéke newtonban; |
| F
  r02 | = | a 2. dobbal mért gördülési ellenállás értéke newtonban. |

R
  1

=

az 1. mérődob sugara méterben;

R
  2

=

a 2. mérődob sugara méterben;

r
  T

=

a gumiabroncs névleges tervezési átmérőjének a fele méterben;

F
  r01

=

az 1. dobbal mért gördülési ellenállás értéke newtonban;

F
  r02

=

a 2. dobbal mért gördülési ellenállás értéke newtonban.

6.4.   Mérési eredmények

Ha a 4.6. szakasz előírása miatt a mérések száma (n) 1-nél nagyobb, akkor a mérési eredmény az n méréssel kapott Cr értékek átlagaként számítandó ki, a 6.2. és a 6.3. szakaszban leírt korrekciók végrehajtása után.

6.5.   A laboratórium gondoskodik arról, hogy szóló gumiabroncsok mérése esetén a mérőberendezés legalább három mérés alapján tartsa a következő σm értékeket:

| | σm ≤ 0,075 N/kN C1 és C2 osztályú gumiabroncsok esetében; |
| --- | --- |

σm ≤ 0,075 N/kN C1 és C2 osztályú gumiabroncsok esetében;

| | σm ≤ 0,06 N/kN C3 osztályú gumiabroncsok esetében. |
| --- | --- |

σm ≤ 0,06 N/kN C3 osztályú gumiabroncsok esetében.

Ha a σm értékére vonatkozó fenti követelmény nem teljesül, akkor a következő képlettel meg kell meghatározni azt a legkisebb mérésszámot (n) (egész számra felfelé kerekítve), amely szükséges ahhoz, hogy a mérőberendezés megfeleljen ezen előírás követelményeinek.

n = (σm / x)2

ahol:

| x | = | 0,075 N/kN C1 és C2 osztályú gumiabroncsok esetében; |
| --- | --- | --- |
| x | = | 0,06 N/kN C3 osztályú gumiabroncsok esetében. |

x

=

0,075 N/kN C1 és C2 osztályú gumiabroncsok esetében;

x

=

0,06 N/kN C3 osztályú gumiabroncsok esetében.

Ha egy gumiabroncsot többször is meg kell mérni, akkor a gumiabroncs-kerék egységet az egymást követő mérések között le kell szerelni a mérőberendezésről.

Ha a le- és felszerelési művelet időtartama kevesebb, mint 10 perc, akkor a 4.3. szakaszban előírt bemelegedési idők a következőképpen csökkenthetők:

| a) | 10 perc C1 osztályú gumiabroncsok esetében; |
| --- | --- |

a)

10 perc C1 osztályú gumiabroncsok esetében;

| b) | 20 perc C2 osztályú gumiabroncsok esetében; |
| --- | --- |

b)

20 perc C2 osztályú gumiabroncsok esetében;

| c) | 30 perc C3 osztályú gumiabroncsok esetében. |
| --- | --- |

c)

30 perc C3 osztályú gumiabroncsok esetében.

6.6.   A laboratóriumi ellenőrző segéd gumiabroncsot legalább havonta újra kell vizsgálni. Az újbóli vizsgálatnak három külön mérésből kell állnia, melyeket ez alatt az egy hónap alatt kell végrehajtani. Az adott egy hónapos időtartam alatt elvégzett három mérés átlagát kell felhasználni a mérőberendezés elállítódásának havi értékelésére.

---

(1)  Ez a mért érték a kerék és a gumiabroncs csapágysúrlódási és aerodinamikai veszteségeit is tartalmazza, amelyeket szintén figyelembe kell venni az adatok további értelmezése során.

(2)  A nyomaték, a lassulás és az áramfelvétel mérésén alapuló módszerrel mért érték a kerék, a gumiabroncs és a dob csapágysúrlódási és aerodinamikai veszteségeit is tartalmazza, amelyeket szintén figyelembe kell venni az adatok további értelmezése során.

(3)  Az ISO 4000-1:2010 szabványban nem szereplő kategóriákba tartozó személygépkocsi-gumiabroncsok esetében a gumiabroncsnyomást a gumiabroncs gyártója által a legnagyobb terhelhetőségnek megfelelően javasolt gumiabroncsnyomást 30 kPa értékkel csökkentve kell beállítani.

(4)  A szóló gumiabroncsra megadott terhelhetőség százalékában, vagy ha a gumiabroncson nincs feltüntetve, akkor szóló gumiabroncsra a vonatkozó gumiabroncs-szabványokat ismertető kiadványokban előírt legnagyobb terhelhetőség 85 százaléka.

(5)  A gumiabroncs oldalfalán feltüntetett gumiabroncsnyomás, vagy ha az nincs feltüntetve az oldalfalon, akkor szóló gumiabroncsra a vonatkozó gumiabroncs-szabványokat ismertető kiadványokban előírt legnagyobb terhelhetőségnek megfelelően.

(6)  Az erő mérésén alapuló módszer kivételével a mért érték a kerék, a gumiabroncs és a dob csapágysúrlódási és aerodinamikai veszteségeit is tartalmazza, amelyeket szintén figyelembe kell venni.

Ismert tény, hogy a tengely és a dob csapágyának súrlódása az alkalmazott terheléstől függ. Ennek következtében a terhelt rendszernél végzett mérés és a terheléscsökkentéses mérés eredménye eltérő. Gyakorlati okokból azonban ez a különbség figyelmen kívül hagyható.

1. függelék

A MÉRŐBERENDEZÉSEKRE VONATKOZÓ TŰRÉSHATÁROK

1.   CÉL

Az e mellékletben meghatározott határértékekre olyan megismételhető mérési eredmények eléréséhez van szükség, amelyek a különböző mérési laboratóriumok között is összevethetők. Ezeknek a tűréshatároknak nem az a rendeltetésük, hogy teljes körűen meghatározzák a mérőberendezések műszaki jellemzőit, inkább útmutatóként szolgálnak megbízható mérési eredmények eléréséhez.

2.   MÉRŐKERÉKPÁNTOK

2.1.   Szélesség

Személygépkocsi-gumiabroncshoz (C1 gumiabroncsok) való kerékpántok esetében a mérőkerékpánt szélességének meg kell egyeznie az ISO 4000-1:2010 szabvány 6.2.2. pontjában meghatározott mérettel.

Tehergépjárművek és autóbuszok gumiabroncsai (C2 és C3) esetében a kerékpánt szélességének meg kell egyeznie az ISO 4209-1:2001 szabvány 5.1.3. pontjában meghatározott mérettel.

2.2.   Ütés

Az ütésnek meg kell felelnie a következő kritériumoknak:

| a) | legnagyobb radiális ütés: 0,5 mm; |
| --- | --- |

a)

legnagyobb radiális ütés: 0,5 mm;

| b) | legnagyobb oldalütés: 0,5 mm. |
| --- | --- |

b)

legnagyobb oldalütés: 0,5 mm.

3.   A DOB ÉS A GUMIABRONCS BEÁLLÍTÁSA EGYMÁSHOZ

Általános előírások:

A szögeltérés kritikus jelentőségű a mérési eredmények szempontjából.

3.1.   Terhelés

A gumiabroncsot a mérőfelülethez képest merőlegesen kell terhelni, és a terhelés hatásvonalának a következő tűrésekkel át kell haladnia a kerék középpontján:

| a) | 1 mrad az erő és a lassulás mérésén alapuló módszer esetében; |
| --- | --- |

a)

1 mrad az erő és a lassulás mérésén alapuló módszer esetében;

| b) | 5 mrad a nyomaték és az áramfelvétel mérésén alapuló módszer esetében. |
| --- | --- |

b)

5 mrad a nyomaték és az áramfelvétel mérésén alapuló módszer esetében.

3.2.   A gumiabroncs beállítása

3.2.1.   Kerékdőlés

A kerék síkjának mindegyik módszer esetében 2 mrad tűréssel merőlegesnek kell lennie a mérőfelületre.

3.2.2.   Kúszási szög

A gumiabroncs síkjának mindegyik módszer esetében 1 mrad tűréssel párhuzamosnak kell lennie a vizsgálati felület mozgásirányával.

4.   A MÉRÉS PONTOSSÁGÁNAK BIZTOSÍTÁSA

A mérési feltételeket a gumiabroncs és a kerékpánt szabálytalanságaiból adódó zavaroktól függetlenül a megadott értékeken kell tartani, hogy a gördülési ellenállás méréseinek eltérései összességükben a lehető legkisebbek legyenek. Ehhez a gördülési ellenállás vizsgálatának adatgyűjtési szakaszában végzett mérések átlagértékének az alábbi pontosságokon belül kell lennie:

| a) | gumiabroncs terhelése:






  i. | ha LI ≤ 121, akkor ± 20 N, illetve ± 0,5 százalék közül a nagyobbik; |
| --- | --- | --- |

a)

gumiabroncs terhelése:

i.

ha LI ≤ 121, akkor ± 20 N, illetve ± 0,5 százalék közül a nagyobbik;

| ii. | ha LI > 121, akkor ± 45 N, illetve ± 0,5 százalék közül a nagyobbik; |
| --- | --- |

ii.

ha LI > 121, akkor ± 45 N, illetve ± 0,5 százalék közül a nagyobbik;

| b) | hideg gumiabroncsnyomás: ± 3 kPa; |
| --- | --- |

b)

hideg gumiabroncsnyomás: ± 3 kPa;

| c) | a dob mérőfelületének sebessége:






  i. | az áramfelvétel, a nyomaték és a lassulás mérésén alapuló módszer esetében ± 0,2 km/h; |
| --- | --- | --- |

c)

a dob mérőfelületének sebessége:

i.

az áramfelvétel, a nyomaték és a lassulás mérésén alapuló módszer esetében ± 0,2 km/h;

| ii. | az erő mérésén alapuló módszer esetében ± 0,5 km/h; |
| --- | --- |

ii.

az erő mérésén alapuló módszer esetében ± 0,5 km/h;

| d) | idő: ± 0,02 s. |
| --- | --- |

d)

idő: ± 0,02 s.

5.   A MŰSZEREK PONTOSSÁGA

Az adatok mérésére és rögzítésére használt műszereknek az alábbiakban meghatározott tűréshatárokon belüli pontossággal kell rendelkezniük:

| Paraméter | Terhelhetőségi jelzőszám ≤ 121 | Terhelhetőségi jelzőszám > 121 |
| --- | --- | --- |
| Gumiabroncs terhelése | ± 10 N vagy ± 0,5 % (1) | ± 30 N vagy ± 0,5 % (1) |
| Gumiabroncs-nyomás | ± 1 kPa | ± 1,5 kPa |
| Tengelynél ható erő | ± 0,5 N vagy + 0,5 % (1) | ± 1,0 N vagy + 0,5 % (1) |
| Felvett nyomaték | ± 0,5 Nm vagy + 0,5 % (1) | ± 1,0 Nm vagy + 0,5 % (1) |
| Távolság | ± 1 mm | ± 1 mm |
| Villamos teljesítmény | ± 10 W | ± 20 W |
| Hőmérséklet | ± 0,2 °C |
| A dob mérőfelületének sebessége | ± 0,1 km/h |
| Idő | ± 0,01 s |
| Szögsebesség | ± 0,1 % |

Paraméter

Terhelhetőségi jelzőszám ≤ 121

Terhelhetőségi jelzőszám > 121

Gumiabroncs terhelése

± 10 N vagy ± 0,5 % (1)

± 30 N vagy ± 0,5 % (1)

Gumiabroncs-nyomás

± 1 kPa

± 1,5 kPa

Tengelynél ható erő

± 0,5 N vagy + 0,5 % (1)

± 1,0 N vagy + 0,5 % (1)

Felvett nyomaték

± 0,5 Nm vagy + 0,5 % (1)

± 1,0 Nm vagy + 0,5 % (1)

Távolság

± 1 mm

± 1 mm

Villamos teljesítmény

± 10 W

± 20 W

Hőmérséklet

± 0,2 °C

A dob mérőfelületének sebessége

± 0,1 km/h

Idő

± 0,01 s

Szögsebesség

± 0,1 %

6.   CSAK AZ ERŐ MÉRÉSÉN ALAPULÓ MÓDSZERNÉL: KORREKCIÓ A TERHELÉS ÉS A TENGELYNÉL HATÓ ERŐ KÖZÖTTI KÖLCSÖNHATÁS, VALAMINT A TERHELÉS HATÁSVONALÁNAK ELMOZDULÁSA MIATT

A terhelés és a tengelynél ható erő közötti kölcsönhatás („áthatás”), valamint a terhelés hatásvonalának elmozdulása miatt szükséges korrekció elvégezhető vagy úgy, hogy a gumiabroncsot egyszer előre, egyszer hátrafelé forgatva megmérik a tengelynél ható erőt, vagy pedig a mérőberendezés dinamikus kalibrálásával. Az így rögzített adatokból (minden egyes mérési konfigurációban) a korrekció úgy végezhető el, hogy a hátra irányú forgatásnál mért értéket levonják az előre irányú forgatásnál mért értékből, és az eredményt elosztják kettővel. A mérőberendezés dinamikus kalibrálása esetén a korrekciós tag könnyen beépíthető az adatrendezésbe.

Ha a gumiabroncs hátra forgatása közvetlenül az előre forgatást követően történik, a gumiabroncs hátra irányú forgatást megelőző bemelegedési ideje C1 osztályú gumiabroncsoknál legalább 10 perc, az összes többi gumiabroncstípusnál 30 perc.

7.   A DOB MÉRŐFELÜLETÉNEK ÉRDESSÉGE

A sima acéldob felületének oldalirányban mért érdessége: a legnagyobb átlagos magasság a középvonalon mérve 6,3 μm.

Megjegyzés: Ha érdesített dobfelületet használnak sima acélfelület helyett, akkor ezt fel kell tüntetni a vizsgálati jegyzőkönyvben. A felületi érdesség ekkor 180 μm mélységű (80 grit) lehet, és a laboratórium köteles gondoskodni a felület érdességi jellemzőinek fenntartásáról. Érdesített dobfelület használata esetére nincs ajánlott konkrét korrekciós tényező.

---

(1)  amelyik nagyobb.

2. függelék

A MÉRŐKERÉKPÁNT SZÉLESSÉGE

1.   C1 OSZTÁLYÚ GUMIABRONCSOK

A mérőkerékpánt Rm szélessége egyenlő az SN névleges keresztmetszeti szélesség és a K2 együttható szorzatával:

Rm = K2 × SN

a legközelebbi szabványos kerékpántszélességre kerekítve, ahol K2 a kerékpánt/keresztmetszet-szélesség arányának együtthatója. Az 5°-os kúpos vállmeredekségű kerékpántra szerelt gumiabroncsok esetében, ahol a kerékpánt névleges átmérőjét két számjegyből álló kód adja meg:

| | K2 = 0,7, ha a keresztmetszetarány 95–75; |
| --- | --- |

K2 = 0,7, ha a keresztmetszetarány 95–75;

| | K2 = 0,75, ha a keresztmetszetarány 70–60; |
| --- | --- |

K2 = 0,75, ha a keresztmetszetarány 70–60;

| | K2 = 0,8, ha a keresztmetszetarány 55 és 50; |
| --- | --- |

K2 = 0,8, ha a keresztmetszetarány 55 és 50;

| | K2 = 0,85, ha a keresztmetszetarány 45; |
| --- | --- |

K2 = 0,85, ha a keresztmetszetarány 45;

| | K2 = 0,9, ha a keresztmetszetarány 40–30; |
| --- | --- |

K2 = 0,9, ha a keresztmetszetarány 40–30;

| | K2 = 0,92, ha a keresztmetszetarány 20 és 25. |
| --- | --- |

K2 = 0,92, ha a keresztmetszetarány 20 és 25.

2.   C2 ÉS C3 OSZTÁLYÚ GUMIABRONCSOK

A mérőkerékpánt Rm szélessége egyenlő az SN névleges keresztmetszet-szélesség és a K4 együttható szorzatával:

Rm = K4 × SN, a legközelebbi szabványos kerékpántszélességre kerekítve.

1.   táblázat

Együtthatók a mérőkerékpánt szélességének meghatározásához

| Gumiabroncs-szerkezet kódja | Kerékpánt típusa | keresztmetszetarány, H/S | A mérőkerékpánt és a keresztmetszeti viszonyszám, K4 |
| --- | --- | --- | --- |
| B, D, R | 5°-os kúpos | 100–75 | 0,70 |
| 70 és 65 | 0,75 |
| 60 | 0,75 |
| 55 | 0,80 |
| 50 | 0,80 |
| 45 | 0,85 |
| 40 | 0,90 |
| 15°-os kúpos | 90–65 | 0,75 |
| 60 | 0,80 |
| 55 | 0,80 |
| 50 | 0,80 |
| 45 | 0,85 |
| 40 | 0,85 |
| Megjegyzés: Új kialakítású (szerkezetű) gumiabroncsoknál más tényezők is felmerülhetnek. |

Gumiabroncs-szerkezet kódja

Kerékpánt típusa

keresztmetszetarány, H/S

A mérőkerékpánt és a keresztmetszeti viszonyszám, K4

B, D, R

5°-os kúpos

100–75

0,70

70 és 65

0,75

60

0,75

55

0,80

50

0,80

45

0,85

40

0,90

15°-os kúpos

90–65

0,75

60

0,80

55

0,80

50

0,80

45

0,85

40

0,85

Megjegyzés: Új kialakítású (szerkezetű) gumiabroncsoknál más tényezők is felmerülhetnek.

3. függelék

VIZSGÁLATI JEGYZŐKÖNYV ÉS MÉRÉSI ADATOK (GÖRDÜLÉSI ELLENÁLLÁS)

1. rész –   Jegyzőkönyv

1.   Típusjóváhagyó hatóság vagy műszaki szolgálat: ...

2.   A kérelmező neve és címe: ...

3.   A vizsgálati jegyzőkönyv száma: ...

4.   Gyártó neve, márkanév vagy kereskedelmi jelzet: ...

5.   Gumiabroncsosztály (C1, C2 vagy C3): ...

6.   Használati kategória: ...

7.   Gördülési ellenállási együttható (hőmérséklettel és dobátmérővel korrigálva): ...

8.   Megjegyzések (ha vannak): ...

9.   Dátum:

10.   Aláírás:

2. rész –   Mérési adatok

1.   A mérés időpontja: ...

2.   A mérőberendezés azonosítása és a dob átmérője/felülete: ...

3.   A vizsgált gumiabroncs részletes ismertetése: ...

3.1.   Gumiabroncsméret-jelölés és az alkalmazási terület jele: ...

3.2.   A gumiabroncs márkaneve és kereskedelmi jelzete: ...

3.3.   Referencia-abroncsnyomás (kPa): ...

4.   Mérési adatok:

4.1.   Mérési módszer: ...

4.2.   A méréshez használt sebesség (km/h): ...

4.3.   Terhelés (N):

4.4.   Kezdeti mérési gumiabroncsnyomás: ...

4.5.   A gumiabroncs tengelye és a dob külső felülete között állandósult állapotban mért rL távolság: ...

4.6.   Mérőkerékpánt szélessége és anyaga: ...

4.7.   Környezeti hőmérséklet (°C): ...

4.8.   A terheléscsökkentéses mérésnél használt terhelés (a lassulás mérésén alapuló módszer kivételével) (N): ...

5.   Gördülési ellenállási együttható: ...

5.1.   Kezdeti érték (vagy 1-nél több mérés esetén átlag) (N/kN): ...

5.2.   Hőmérséklettel korrigált (N/kN): ...

5.3.   Hőmérséklettel és dobátmérővel korrigált (N/kN): ...

---

7. MELLÉKLET

ELJÁRÁSOK A HAVON VALÓ VISELKEDÉS MÉRÉSÉRE

1.   A HAVON VALÓ VISELKEDÉS MÉRÉSÉRE VONATKOZÓ SPECIFIKUS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK, HA ELTÉRNEK A MEGLÉVŐKTŐL

1.1.   „Mérési menet”: a megterhelt gumiabroncs egyszeri áthaladása adott mérőfelületen;

1.2.   „fékezési próba”: azonos gumiabronccsal rövid időn belül meghatározott számú, blokkolásgátlással (ABS) végrehajtott fékezést alkalmazó mérési menetből álló sorozat;

1.3.   „vonóerőpróba”: azonos gumiabronccsal rövid időn belül meghatározott számú, az ASTM F1805-06 szabvány szerint végrehajtott kipörgéses vonóerőpróbából álló sorozat.

2.   KIPÖRGÉSES TAPADÁSI PRÓBA A C1 ÉS C2 OSZTÁLYÚ GUMIABRONCSOKNÁL

Az ASTM F1805-06 szabványban leírt vizsgálati eljárást kell alkalmazni a havon való viselkedésnek a kipörgéses vonóerőpróba során kapott értékek alapján történő meghatározására közepesen tömörített havon (a CTI penetrométerrel (1) mért hótömörségi jelzőszámnak 70 és 80 között kell lennie).

2.1.   A mérőpálya felületének közepesen tömörített hónak kell lennie, az F1805-06 ATMS szabvány A2.1 táblázatában megadott jellemzőknek megfelelően.

2.2.   A mérési abroncsterhelésnek az F1805-06 ATMS szabvány 11.9.2. szakaszában megadott 2. változatnak kell megfelelnie.

3.   HAVON FÉKEZÉSES MÓDSZER A C1 OSZTÁLYÚ GUMIABRONCSOKNÁL

3.1.   Általános feltételek

3.1.1.   Mérőpálya

A fékezési próbákat kellő hosszúságú és szélességű, legfeljebb két százalékos lejtésű, tömörített hóval borított sík mérőpályán kell végrehajtani.

A havas felületnek egy legalább három cm vastag, keményre tömörített hórétegből és egy kb. két cm vastag, közepesen tömörített és előkészített hóból álló felszíni rétegből kell állnia.

A levegő körülbelül egy méterrel a talaj felett mért hőmérsékletének és a hó körülbelül egy centiméter mélyen mért hőmérsékletének egyaránt – 2 °C és – 15 °C között kell lennie.

A közvetlen napsütést, a napfény vagy a páratartalom jelentős váltakozását és a szelet lehetőség szerint kerülni kell.

A CTI penetrométerrel mért hótömörségi jelzőszámnak 75 és 85 között kell lennie.

3.1.2.   Jármű

A mérést sorozatgyártású, jó műszaki állapotban lévő, blokkolásgátló rendszerrel (ABS) felszerelt személygépkocsival kell végezni.

A méréshez használt járművet úgy kell megválasztani, hogy az egyes kerekekre ható terhelések megfeleljenek a vizsgált gumiabroncsok terhelhetőségének. Ugyanazon a járművön több különböző méretű gumiabroncs is vizsgálható.

3.1.3.   Gumiabroncsok

A gumiabroncsok futófelületéről a mérés előtt a sorjákat el kell távolítani és száraz útburkolaton legalább 100 kilométert megtéve be kell járatni. A gumiabroncs hóval érintkező felületét a mérés előtt meg kell tisztítani.

A gumiabroncsokat a mérésekhez való felszerelés előtt kültéri hőmérsékleten legalább két órán keresztül kondicionálni kell. Ezután a gumiabroncsok nyomását be kell állítani a méréshez előírt értékre.

Ha az etalon gumiabroncs és a vizsgált gumiabroncs valamelyike nem szerelhető fel a járműre, akkor egy harmadik gumiabroncsot (segéd gumiabroncs) kell közbenső gumiabroncsként igénybe venni. Először el kell végezni a méréseket egy másik járműre felszerelt segéd gumiabronccsal, illetve etalon gumiabronccsal, majd a méréshez kijelölt járműre felszerelt vizsgált gumiabronccsal, illetve segéd gumiabronccsal.

3.1.4.   Terhelés és nyomás

A jármű terhelését úgy kell beállítani, hogy a gumiabroncsra ható terhelés a gumiabroncs terhelhetőségi jelzőszámának megfelelő terhelés 60 és 90 százaléka között legyen.

A hideg gumiabroncsnyomás előírt értéke 240 kPa.

3.1.5.   Műszerek

A járműre téli viszonyok közötti mérésre alkalmas kalibrált érzékelőket kell felszerelni. A mért értékek tárolásához adatgyűjtő rendszert kell használni.

A méréshez használt érzékelőknek és rendszereknek olyan pontosságúaknak kell lenniük, hogy a mért vagy számított átlagos legnagyobb lassulás relatív bizonytalansága egy százalék alatt maradjon.

3.2.   Mérési program

3.2.1.   Minden egyes vizsgált gumiabroncs és az etalon gumiabroncs esetében a blokkolásgátlós fékezési meneteket legalább hatszor meg kell ismételni.

A teljes blokkolásgátlással történő fékezések zónái nem fedhetik át egymást.

Új gumiabroncs-garnitúra vizsgálata esetén a mérési meneteket a jármű útvonalának eltolásával kell végrehajtani, hogy a fékezés ne az előző gumiabroncsok nyomvonalán történjen.

Ha a továbbiakban már nem lehet elkerülni az átfedéseket teljes blokkolásgátlással történő fékezések zónái között, akkor a mérőpályát fel kell újítani.

Előírt program:

| | hat ismétlés az etalon gumiabronccsal, majd az útvonal eltolása oldalra, hogy a következő gumiabroncs mérését friss felületen lehessen elvégezni; |
| --- | --- |

hat ismétlés az etalon gumiabronccsal, majd az útvonal eltolása oldalra, hogy a következő gumiabroncs mérését friss felületen lehessen elvégezni;

| | hat ismétlés a 1. vizsgált gumiabronccsal, majd az útvonal eltolása oldalra; |
| --- | --- |

hat ismétlés a 1. vizsgált gumiabronccsal, majd az útvonal eltolása oldalra;

| | hat ismétlés a 2. vizsgált gumiabronccsal, majd az útvonal eltolása oldalra; |
| --- | --- |

hat ismétlés a 2. vizsgált gumiabronccsal, majd az útvonal eltolása oldalra;

| | hat ismétlés az etalon gumiabronccsal, majd az útvonal eltolása oldalra. |
| --- | --- |

hat ismétlés az etalon gumiabronccsal, majd az útvonal eltolása oldalra.

3.2.2.   Mérési sorrend:

ha csak egy gumiabroncsot vizsgálnak, az előírt mérési sorrend a következő:

R1 – T – R2

ahol:

R1 = az etalon gumiabronccsal végzett első mérés; R2 = az etalon gumiabronccsal megismételt mérés; T = a vizsgált gumiabronccsal végzett mérés.

Az etalon gumiabronccsal végzett mérés megismétlése előtt legfeljebb két vizsgált gumiabroncsot szabad mérni, például:

R1 – T1 – T2 – R2

3.2.3.   Az etalon gumiabronccsal és a vizsgált gumiabroncsokkal végzett összehasonlító méréseket meg kell ismételni két különböző napon.

3.3.   Mérési eljárás

3.3.1.   A járműnek legalább 28 km/h sebességgel kell haladnia.

3.3.2.   A mérési zóna elérésekor a sebességváltót üres állásba kell állítani, határozottan le kell nyomni a fékpedált olyan állandó erővel, amely elegendő ahhoz, hogy az ABS a jármű összes kerekén működésbe lépjen és a jármű stabil lassulást érjen el, majd lenyomva kell tartani a fékpedált mindaddig, amíg a sebesség nyolc km/h alá nem csökken.

3.3.3.   Az idő, a távolság, a sebesség vagy a gyorsulás mért adataiból kell kiszámítani a 25 km/h és a 10 km/h közötti átlagos legnagyobb lassulást.

3.4.   Az adatok kiértékelése és az eredmények ismertetése

3.4.1.   A jegyzőkönyvben feltüntetendő paraméterek

| 3.4.1.1. | Minden egyes gumiabroncs és minden egyes fékezési próba esetében ki kell számítani és fel kell tüntetni az átlagos legnagyobb lassulás (mfdd) átlagát és szórását.
  A gumiabroncs fékezési próbájával végzett mérés variációs együtthatóját (CV) a következő módon kell kiszámítani: |
| --- | --- |

3.4.1.1.

Minden egyes gumiabroncs és minden egyes fékezési próba esetében ki kell számítani és fel kell tüntetni az átlagos legnagyobb lassulás (mfdd) átlagát és szórását.

A gumiabroncs fékezési próbájával végzett mérés variációs együtthatóját (CV) a következő módon kell kiszámítani:

Formula

| 3.4.1.2. | Az etalon gumiabroncs két egymást követő mérésének súlyozott átlagát a közéjük eső vizsgált gumiabroncsok számának figyelembevételével kell kiszámítani:
  az R1 – T – R2 mérési sorrend esetében az etalon gumiabronccsal kapott, a vizsgált gumiabroncs tapadásának összehasonlításához használandó súlyozott átlagot a következőnek kell venni:
  wa(SRTT) = (R1 + R2)/2
  ahol:
  az R1 az etalon gumiabroncs első mérésével kapott átlagos legnagyobb lassulás, az R2 pedig az etalon gumiabroncs második mérésével kapott átlagos legnagyobb lassulás.
  Az R1 – T1 – T2 – R2 vizsgálati sorrend esetében az etalon gumiabronccsal kapott, a vizsgált gumiabroncs tapadásának összehasonlításához használandó súlyozott átlagot a következőnek kell venni: | wa (SRTT) = 2/3 R1 + 1/3 R2 a T1 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz;
  és: |
| --- | --- | --- |

3.4.1.2.

Az etalon gumiabroncs két egymást követő mérésének súlyozott átlagát a közéjük eső vizsgált gumiabroncsok számának figyelembevételével kell kiszámítani:

az R1 – T – R2 mérési sorrend esetében az etalon gumiabronccsal kapott, a vizsgált gumiabroncs tapadásának összehasonlításához használandó súlyozott átlagot a következőnek kell venni:

wa(SRTT) = (R1 + R2)/2

ahol:

az R1 az etalon gumiabroncs első mérésével kapott átlagos legnagyobb lassulás, az R2 pedig az etalon gumiabroncs második mérésével kapott átlagos legnagyobb lassulás.

Az R1 – T1 – T2 – R2 vizsgálati sorrend esetében az etalon gumiabronccsal kapott, a vizsgált gumiabroncs tapadásának összehasonlításához használandó súlyozott átlagot a következőnek kell venni:

wa (SRTT) = 2/3 R1 + 1/3 R2 a T1 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz;

és:

| | wa (SRTT) = 1/3 R1 + 2/3 R2 a T2 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz. |
| --- | --- |

wa (SRTT) = 1/3 R1 + 2/3 R2 a T2 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz.

| 3.4.1.3. | A vizsgált gumiabroncs százalékban kifejezett hótapadási jelzőszámát a következő módon kell kiszámítani: |
| --- | --- |

3.4.1.3.

A vizsgált gumiabroncs százalékban kifejezett hótapadási jelzőszámát a következő módon kell kiszámítani:

Formula

3.4.2.   Statisztikai hitelesítések

Az egyes gumiabroncsoknál az átlagos legnagyobb lassulás mért vagy számított értékeinek sorozatait meg kell vizsgálni a szabályszerűség, eltolódás és az esetleges kiugró értékek szempontjából.

Meg kell vizsgálni az etalon gumiabroncs egymást követő fékezési próbáiból számított átlagok és szórások konzisztenciáját.

Az etalon gumiabroncs két egymást követő fékezési próbájával kapott átlagok között legfeljebb öt százalék lehet az eltérés.

Minden fékezési próbával kapott variációs együtthatónak hat százalék alatt kell maradnia.

Ha ezek a feltételek nem teljesülnek, a vizsgálatokat a mérőpálya felújítása után meg kell ismételni.

---

(1)  Részletesen lásd az ASTM F1805-06 szabvány függelékében.

1. függelék

AZ „ALPOK-SZIMBÓLUM” PIKTOGRAM MEGHATÁROZÁSA

Image

Ha van M+S jelzés, akkor emellé kell elhelyezni; alapja legalább 15 mm, magassága pedig legalább 15 mm.

A fenti rajz nem méretarányos.

2. függelék

VIZSGÁLATI JEGYZŐKÖNYVEK ÉS MÉRÉSI ADATOK

1. rész –   Jegyzőkönyv

1.   Típusjóváhagyó hatóság vagy műszaki szolgálat: ...

2.   A kérelmező neve és címe: ...

3.   A vizsgálati jegyzőkönyv száma: ...

4.   Gyártó neve, márkanév vagy kereskedelmi jelzet: ...

5.   Gumiabroncsosztály:

6.   Használati kategória: ...

7.   Az etalon gumiabroncshoz viszonyított hótapadási jelzőszám, a 6.4.1.1. szakasz Szerint

7.1.   A vizsgálat menete és a választott etalon gumiabroncs ...

8.   Megjegyzések: ...

9.   Dátum:

10.   Aláírás:

2. rész –   Mérési adatok

1.   A mérés időpontja: ...

2.   A mérőpálya helye: ...

2.1.   A mérőpálya jellemzői:

| | A mérések kezdetekor | A mérések befejezésekor | Előírás |
| --- | --- | --- | --- |
| Időjárás | | | |
| Környezeti hőmérséklet | | | – 2 °C és – 15 °C között |
| A hó hőmérséklete | | | – 2 °C és – 15 °C között |
| Tömörségi jelzőszám (CTI) | | | 70–90 |
| Egyéb | | | |

A mérések kezdetekor

A mérések befejezésekor

Előírás

Időjárás

Környezeti hőmérséklet

– 2 °C és – 15 °C között

A hó hőmérséklete

– 2 °C és – 15 °C között

Tömörségi jelzőszám (CTI)

70–90

Egyéb

3.   A méréshez használt jármű (gyártmány, modell és típus, évjárat): ...

4.   A vizsgált gumiabroncs részletes ismertetése: ...

4.1.   Gumiabroncsméret-jelölés és használati jelzet: ...

4.2.   A gumiabroncs márkaneve és kereskedelmi jelzete: ...

4.3.   A méréshez használt gumiabroncsok adatai: ...

| | Etalon gumiab-roncs (1. mérés) | Vizsgált gumiabroncs | Vizsgált gumiabroncs | Etalon gumiabroncs (2. mérés) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gumiabroncs méretei | | | | |
| Mérőkerékpánt szélességének kódja | | | | |
| Gumiabroncs terhelése, első/hátsó (kg) | | | | |
| Terhelhetőségi jelzőszám, első/hátsó (%) | | | | |
| Gumiabroncsnyomás (kPa) | | | | |

Etalon gumiab-roncs (1. mérés)

Vizsgált gumiabroncs

Vizsgált gumiabroncs

Etalon gumiabroncs (2. mérés)

Gumiabroncs méretei

Mérőkerékpánt szélességének kódja

Gumiabroncs terhelése, első/hátsó (kg)

Terhelhetőségi jelzőszám, első/hátsó (%)

Gumiabroncsnyomás (kPa)

5.   Mérési eredmények: átlagos legnagyobb lassulás (m/s2) / tapadási együttható. (1)

| Mérési menet száma | Előírás | Etalon gumiabroncs (1. mérés) | Vizsgált gumiabroncs | Vizsgált gumiabroncs | Etalon gumiabroncs (2. mérés) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | |
| 2 | | | | | |
| 3 | | | | | |
| 4 | | | | | |
| 5 | | | | | |
| 6 | | | | | |
| Átlag | | | | | |
| Szórás | | | | | |
| Variációs együttható (%) | < 6 % | | | | |
| Etalon gumiabroncs | (SRTT) < 5 % | | | | |
| Etalon gumiabroncs átlaga | | | | | |
| Hótapadási jelzőszám | | 100 | | | |

Mérési menet száma

Előírás

Etalon gumiabroncs (1. mérés)

Vizsgált gumiabroncs

Vizsgált gumiabroncs

Etalon gumiabroncs (2. mérés)

1

2

3

4

5

6

Átlag

Szórás

Variációs együttható (%)

< 6 %

Etalon gumiabroncs

(SRTT) < 5 %

Image

Image

Image

Etalon gumiabroncs átlaga

Image

Image

Image

Hótapadási jelzőszám

100

Image

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

---