# Den Europæiske Unions L 325/2011

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2011.325.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 325 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 54. årgang8. december 2011 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2011.325.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 325

Dansk udgave

Retsforskrifter

54. årgang8. december 2011

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1271/2011 af 5. december 2011 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1272/2011 af 5. december 2011 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur | 3 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011 af 7. december 2011 om åbning og forvaltning af visse toldkontingenter for indførsel af ris og brudris | 6 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1274/2011 af 7. december 2011 om et samordnet flerårigt EU-kontrolprogram for 2012, 2013 og 2014 med det formål at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på vegetabilske og animalske fødevarer og at vurdere forbrugernes eksponering for disse rester (
  1
  ) | 24 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1275/2011 af 7. december 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 44 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1271/2011 af 5. december 2011 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1272/2011 af 5. december 2011 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur

3

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011 af 7. december 2011 om åbning og forvaltning af visse toldkontingenter for indførsel af ris og brudris

6

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1274/2011 af 7. december 2011 om et samordnet flerårigt EU-kontrolprogram for 2012, 2013 og 2014 med det formål at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på vegetabilske og animalske fødevarer og at vurdere forbrugernes eksponering for disse rester (
  1
  )

1

24

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1275/2011 af 7. december 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

44

| | | III   Andre retsakter |
| --- | --- | --- |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 34/10/KOL af 3. februar 2010 om 79. ændring af de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte ved indføjelse af et nyt kapitel om statsstøttereglernes anvendelse i forbindelse med hurtig etablering af bredbåndsnet | 46 |

III   Andre retsakter

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 34/10/KOL af 3. februar 2010 om 79. ændring af de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte ved indføjelse af et nyt kapitel om statsstøttereglernes anvendelse i forbindelse med hurtig etablering af bredbåndsnet

46

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | | Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1270/2011 af 6. december 2011 om fastsættelse af udstedelsesprocentsatsen for eksportlicenser, afvisning af eksportlicensansøgninger og suspension af indgivelsen af eksportlicensansøgninger for sukker, der er fremstillet ud over kvoten (EUT L 324 af 7.12.2011) | 63 |
| | * | Berigtigelse til Rådets afgørelse 2011/791/EU af 8. november 2011 om ændring af afgørelse 2011/734/EU rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud (EUT L 320 af 3.12.2011) | 63 |

Berigtigelser

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1270/2011 af 6. december 2011 om fastsættelse af udstedelsesprocentsatsen for eksportlicenser, afvisning af eksportlicensansøgninger og suspension af indgivelsen af eksportlicensansøgninger for sukker, der er fremstillet ud over kvoten (EUT L 324 af 7.12.2011)

(EUT L 324 af 7.12.2011)

63

*

Berigtigelse til Rådets afgørelse 2011/791/EU af 8. november 2011 om ændring af afgørelse 2011/734/EU rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud (EUT L 320 af 3.12.2011)

(EUT L 320 af 3.12.2011)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 8.12.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 325/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1271/2011

af 5. december 2011

om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (1), særlig artikel 9, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer. |
| --- | --- |

(1)

For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer.

| (2) | Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer.

| (3) | Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2 ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2 ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3.

| (4) | Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder i forbindelse med tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur, og som ikke er i overensstemmelse med EU-retten fastsat i denne forordning, fortsat kan påberåbes af modtageren i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (2) i et tidsrum på tre måneder. |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder i forbindelse med tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur, og som ikke er i overensstemmelse med EU-retten fastsat i denne forordning, fortsat kan påberåbes af modtageren i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (2) i et tidsrum på tre måneder.

| (5) | Toldkodeksudvalget har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist — |
| --- | --- |

(5)

Toldkodeksudvalget har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De varer, der er anført i kolonne (1) i skemaet i bilaget, tariferes i den kombinerede nomenklatur i den i kolonne (2) i skemaet nævnte KN-kode.

Artikel 2

Bindende tariferingsoplysninger meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder, som ikke er i overensstemmelse med EU-retten fastsat i denne forordning, kan fortsat påberåbes i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 2913/92 i et tidsrum på tre måneder.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. december 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Algirdas ŠEMETA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAG

| Varebeskrivelse | Tarifering
  (KN-kode) | Begrundelse |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Varen er et beige pulver, der består af (i vægtprocent):






  kostfibre | 66,1 |
| (heraf træstof | 15,2) |
| protein | 18,8 |
| vand | 7,5 |
| aske | 2,3 |
| fedt | 0,2 |

Varebeskrivelse

Tarifering

(KN-kode)

Begrundelse

(1)

(2)

(3)

Varen er et beige pulver, der består af (i vægtprocent):

kostfibre

66,1

(heraf træstof

15,2)

protein

18,8

vand

7,5

aske

2,3

fedt

0,2

Varen er et fast vegetabilsk restprodukt fra sojabønner, som efter udvinding af olien og delvis fjernelse af proteinerne er tørret og formalet. Varen har samme karakteristika som ikke-tekstureret mel.

Varen er et biprodukt fra produktionen af sojaproteinkoncentrat og -isolat og har dermed et reduceret proteinindhold.

Varen anvendes som berigende tilsætning til tilberedte næringsmidler og dyrefoder. Varen foreligger i sække à 25 kg.

2304 00 00

Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1 og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur og teksten til KN-kode 2304 00 00.

Selv om varen anvendes i næringsmiddelindustrien, er den ikke et tilberedt næringsmiddel med de karakteristika, der beskrives under pos. 1901, eller et tilberedt næringsmiddel, ikke andetsteds tariferet under pos. 2106. Tarifering under pos. 1901 og 2106 er derfor udelukket.

Da varen er sammensat af forskellige rest- og affaldsprodukter, der stammer fra forarbejdningen af vegetabilske produkter i næringsmiddelindustrien, og anvendes til dyrefoder og til menneskelig ernæring, tariferes den i kapitel 23 (se Forklarende Bemærkninger til HS, kapitel 23, Almindelige bemærkninger, første stykke).

Varen skal derfor tariferes under KN-kode 2304 00 00 som andre faste restprodukter fra udvinding af sojaolie.

---

| 8.12.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 325/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 325/3

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1272/2011

af 5. december 2011

om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur

EUROPA–KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (1), særlig artikel 9, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer. |
| --- | --- |

(1)

For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer.

| (2) | Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer.

| (3) | Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2, ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2, ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3.

| (4) | Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder i forbindelse med tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur, og som ikke er i overensstemmelse med EU-retten fastsat i denne forordning, fortsat kan påberåbes af modtageren i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (2) i et tidsrum på tre måneder. |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder i forbindelse med tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur, og som ikke er i overensstemmelse med EU-retten fastsat i denne forordning, fortsat kan påberåbes af modtageren i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (2) i et tidsrum på tre måneder.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De varer, der er anført i kolonne (1) i skemaet i bilaget, tariferes i den kombinerede nomenklatur i den i kolonne (2) i skemaet nævnte KN-kode.

Artikel 2

Bindende tariferingsoplysninger meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder, som ikke er i overensstemmelse med EU-retten fastsat i denne forordning, kan fortsat påberåbes i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 2913/92 i et tidsrum på tre måneder.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. december 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Algirdas ŠEMETA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAG

| Varebeskrivelse | Tarifering
  KN-kode | Begrundelse |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Et aromapræparat sammensat af en blanding af lugtstoffer (carvacrol, kanelaldehyd og oleoresiner af capsicum) og hærdet vegetabilsk fedt (mikroindkapsling).
  Varen anvendes i foderindustrien som appetitvækker og tilsættes i mængder på 75 – 300 g pr. 1 000 kg foder til enmavede dyr. |

Varebeskrivelse

Tarifering

KN-kode

Begrundelse

(1)

(2)

(3)

1.

Et aromapræparat sammensat af en blanding af lugtstoffer (carvacrol, kanelaldehyd og oleoresiner af capsicum) og hærdet vegetabilsk fedt (mikroindkapsling).

Varen anvendes i foderindustrien som appetitvækker og tilsættes i mængder på 75 – 300 g pr. 1 000 kg foder til enmavede dyr.

3302 90 90

Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1, 3 a) og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur, bestemmelse 1 til kapitel 23, bestemmelse 2 til kapitel 33 og teksten til KN-kode 3302, 3302 90 og 3302 90 90.

Varen består af lugtstoffer, jf. bestemmelse 2 til kapitel 33.

Selvom varen skal anvendes som en præmix af appetitvækkende stoffer, der tilsættes foder, har den bevaret sine oprindelige karakteristika (som lugtstof). Tarifering under pos. 2309 som tilberedninger af den art, der anvendes som dyrefoder, er derfor udelukket, jf. bestemmelse 1 til kapitel 23.

Da varen skal anses som en blanding af et eller flere lugtstoffer kombineret med et tilsat bærestof, tariferes den under pos. 3302 (se også Forklarende Bemærkninger til HS, pos. 3302, første stykke, nr. 6).

Varen skal derfor tariferes under KN-kode 3302 90 90.

| 2. | Et aromapræparat bestående af oleoresiner af capsicum i hærdet vegetabilsk fedt (mikroindkapsling) med hydroxypropylmethylcellulose som bindemiddel.
  Varen anvendes i foderindustrien som appetitvækker og tilsættes i mængder på 12,5 – 50 g pr. 1 000 kg foder til drøvtyggere. |
| --- | --- |

2.

Et aromapræparat bestående af oleoresiner af capsicum i hærdet vegetabilsk fedt (mikroindkapsling) med hydroxypropylmethylcellulose som bindemiddel.

Varen anvendes i foderindustrien som appetitvækker og tilsættes i mængder på 12,5 – 50 g pr. 1 000 kg foder til drøvtyggere.

3302 90 90

Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1, 3 a) og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur, bestemmelse 1 til kapitel 23, bestemmelse 2 til kapitel 33 og teksten til KN-kode 3302, 3302 90 og 3302 90 90.

Varen består af et lugtstof, jf. bestemmelse 2 til kapitel 33.

Selvom varen skal anvendes som en præmix af appetitvækkende stoffer, der tilsættes foder, har den bevaret sine oprindelige karakteristika (som lugtstof). Tarifering under pos. 2309 som tilberedninger af den art, der anvendes som dyrefoder, er derfor udelukket, jf. bestemmelse 1 til kapitel 23.

Da varen skal anses som en blanding af et eller flere lugtstoffer kombineret med et tilsat bærestof, tariferes den under pos. 3302 (se også Forklarende Bemærkninger til HS, pos. 3302, første stykke, nr. 6).

Varen skal derfor tariferes under KN-kode 3302 90 90.

| 3. | Et aromapræparat sammensat af en blanding af lugtstoffer (kanelaldehyd og eugenol) med silica som hjælpestof, i cellulose og metylcellulose (mikroindkapsling).
  Varen anvendes i foderindustrien som appetitvækker og tilsættes i mængder på 12,5 – 50 g pr. 1 000 kg foder til malkekøer. |
| --- | --- |

3.

Et aromapræparat sammensat af en blanding af lugtstoffer (kanelaldehyd og eugenol) med silica som hjælpestof, i cellulose og metylcellulose (mikroindkapsling).

Varen anvendes i foderindustrien som appetitvækker og tilsættes i mængder på 12,5 – 50 g pr. 1 000 kg foder til malkekøer.

3302 90 90

Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1, 3 a) og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur, bestemmelse 1 til kapitel 23, bestemmelse 2 til kapitel 33 og teksten til KN-kode 3302, 3302 90 og 3302 90 90.

Varen består af lugtstoffer, jf. bestemmelse 2 til kapitel 33.

Selvom varen skal anvendes som en præmix af appetitvækkende stoffer, der tilsættes foder, har den bevaret sine oprindelige karakteristika (som lugtstof). Tarifering under pos. 2309 som tilberedninger af den art, der anvendes som dyrefoder, er derfor udelukket, jf. bestemmelse 1 til kapitel 23.

Da varen skal anses som en blanding af et eller flere lugtstoffer kombineret med et tilsat bærestof, tariferes den under pos. 3302 (se også Forklarende Bemærkninger til HS, pos. 3302, første stykke, nr. 6).

Varen skal derfor tariferes under KN-kode 3302 90 90.

---

| 8.12.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 325/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 325/6

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1273/2011

af 7. december 2011

om åbning og forvaltning af visse toldkontingenter for indførsel af ris og brudris

(kodifikation)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1095/96 af 18. juni 1996 om iværksættelse af indrømmelserne i liste CXL, der blev udarbejdet efter afslutningen af forhandlingerne i forbindelse med artikel XXIV, stk. 6, i GATT (1), særlig artikel 1,

under henvisning til Rådets afgørelse 96/317/EF af 13. maj 1996 om godkendelse af resultaterne af forhandlingerne med Thailand i henhold til artikel XXIII i GATT (2), særlig artikel 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens forordning (EF) nr. 327/98 af 10. februar 1998 om åbning og forvaltning af visse toldkontingenter for indførsel af ris og brudris (3) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder (4). Forordningen bør af klarheds- og rationaliseringshensyn kodificeres. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens forordning (EF) nr. 327/98 af 10. februar 1998 om åbning og forvaltning af visse toldkontingenter for indførsel af ris og brudris (3) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder (4). Forordningen bør af klarheds- og rationaliseringshensyn kodificeres.

| (2) | I forbindelse med de forhandlinger, der blev ført i henhold til artikel XXIV, stk. 6, i GATT efter Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse af Det Europæiske Fællesskab, blev det aftalt fra 1. januar 1996 at åbne et årligt toldfrit importkontingent på 63 000 tons delvis sleben ris eller sleben ris henhørende under KN-kode 1006 30. Dette kontingent blev optaget på listen vedrørende De Europæiske Fællesskaber som fastsat i artikel II, stk. 1, litra a), i GATT 1994. |
| --- | --- |

(2)

I forbindelse med de forhandlinger, der blev ført i henhold til artikel XXIV, stk. 6, i GATT efter Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse af Det Europæiske Fællesskab, blev det aftalt fra 1. januar 1996 at åbne et årligt toldfrit importkontingent på 63 000 tons delvis sleben ris eller sleben ris henhørende under KN-kode 1006 30. Dette kontingent blev optaget på listen vedrørende De Europæiske Fællesskaber som fastsat i artikel II, stk. 1, litra a), i GATT 1994.

| (3) | I forbindelse med forhandlingerne med Thailand blev det i henhold til artikel XXIII i GATT aftalt at åbne et årligt import kontingent på 80 000 tons brudris henhørende under KN-kode 1006 40 00 med en nedsættelse på 28 EUR/tons af importtolden. |
| --- | --- |

(3)

I forbindelse med forhandlingerne med Thailand blev det i henhold til artikel XXIII i GATT aftalt at åbne et årligt import kontingent på 80 000 tons brudris henhørende under KN-kode 1006 40 00 med en nedsættelse på 28 EUR/tons af importtolden.

| (4) | Rådets afgørelse 2005/953/EF af 20. december 2005, om indgåelse af en aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Thailand i henhold til artikel XXVIII i GATT 1994 om ændring af indrømmelser for ris i EF-liste CXL, der er knyttet som bilag til GATT 1994 (5), indeholder bestemmelser om åbning af et nyt samlet årligt kontingent for indførsel til nulsats af 13 500 tonssleben eller delvis sleben ris henhørende under KN-kode 1006 30 og en forøgelse til 100 000 tons af det samlede årlige kontingent for indførsel af brudris henhørende under KN-kode 1006 40 00. |
| --- | --- |

(4)

Rådets afgørelse 2005/953/EF af 20. december 2005, om indgåelse af en aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Thailand i henhold til artikel XXVIII i GATT 1994 om ændring af indrømmelser for ris i EF-liste CXL, der er knyttet som bilag til GATT 1994 (5), indeholder bestemmelser om åbning af et nyt samlet årligt kontingent for indførsel til nulsats af 13 500 tonssleben eller delvis sleben ris henhørende under KN-kode 1006 30 og en forøgelse til 100 000 tons af det samlede årlige kontingent for indførsel af brudris henhørende under KN-kode 1006 40 00.

| (5) | Den aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Thailand i henhold til artikel XXIV, stk. 6, og artikel XXVIII i den almindelige overenskomst for told og udenrigshandel (GATT) 1994 med hensyn til ændringer af indrømmelserne i Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks lister i tilslutning til disse landes tiltrædelse af Den Europæiske Union (6), som er godkendt ved Rådets afgørelse 2006/324/EF (7), fastsætter en forøgelse af det årlige toldkontingent for import til nulsats af sleben eller delvis sleben ris henhørende under KN-kode 1006 30 på dels 25 516 tons ris uanset oprindelse, dels 1 200 tons ris med oprindelse i Thailand. Den fastsætter desuden åbning af et yderligere årligt toldkontingent til nulsats på 31 788 tons brudris henhørende under KN-kode 1006 40 uanset oprindelse og fastsætter desuden åbning af nye toldkontingenter med en toldsats på 15 % uanset oprindelse på henholdsvis 7 tons uafskallet ris henhørende under KN-kode 1006 10 og 1 634 tons afskallet ris henhørende under KN-kode 1006 20. |
| --- | --- |

(5)

Den aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Thailand i henhold til artikel XXIV, stk. 6, og artikel XXVIII i den almindelige overenskomst for told og udenrigshandel (GATT) 1994 med hensyn til ændringer af indrømmelserne i Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks lister i tilslutning til disse landes tiltrædelse af Den Europæiske Union (6), som er godkendt ved Rådets afgørelse 2006/324/EF (7), fastsætter en forøgelse af det årlige toldkontingent for import til nulsats af sleben eller delvis sleben ris henhørende under KN-kode 1006 30 på dels 25 516 tons ris uanset oprindelse, dels 1 200 tons ris med oprindelse i Thailand. Den fastsætter desuden åbning af et yderligere årligt toldkontingent til nulsats på 31 788 tons brudris henhørende under KN-kode 1006 40 uanset oprindelse og fastsætter desuden åbning af nye toldkontingenter med en toldsats på 15 % uanset oprindelse på henholdsvis 7 tons uafskallet ris henhørende under KN-kode 1006 10 og 1 634 tons afskallet ris henhørende under KN-kode 1006 20.

| (6) | Forpligtelserne vedrørende det årlige toldkontingent for import, der henvises til i nærværende forordnings artikel 1, stk. 1, litra a), c), og d), indebærer, at der ved forvaltningen af disse kontingenter skal tages hensyn til de traditionelle leverandører. |
| --- | --- |

(6)

Forpligtelserne vedrørende det årlige toldkontingent for import, der henvises til i nærværende forordnings artikel 1, stk. 1, litra a), c), og d), indebærer, at der ved forvaltningen af disse kontingenter skal tages hensyn til de traditionelle leverandører.

| (7) | For at undgå, at indførslen i forbindelse med disse kontingenter forstyrrer den normale afsætning af Unions-ris, bør den fordeles over året på en sådan måde, at den bedre kan absorberes af Unions-markedet. |
| --- | --- |

(7)

For at undgå, at indførslen i forbindelse med disse kontingenter forstyrrer den normale afsætning af Unions-ris, bør den fordeles over året på en sådan måde, at den bedre kan absorberes af Unions-markedet.

| (8) | For at sikre en korrekt forvaltning af kontingenterne og især for at undgå, at de fastsatte mængder overskrides, bør der vedtages særlige, detaljerede bestemmelser for indgivelse af ansøgninger og udstedelser af licenser. Disse detaljerede bestemmelser bør enten supplere eller fravige Kommissionens forordning (EF) nr. 376/2008 af 23. april 2008 om fælles gennemførelsesbestemmelser for import- og eksportlicenser samt forudfastsættelsesattester for landbrugsprodukter (8). |
| --- | --- |

(8)

For at sikre en korrekt forvaltning af kontingenterne og især for at undgå, at de fastsatte mængder overskrides, bør der vedtages særlige, detaljerede bestemmelser for indgivelse af ansøgninger og udstedelser af licenser. Disse detaljerede bestemmelser bør enten supplere eller fravige Kommissionens forordning (EF) nr. 376/2008 af 23. april 2008 om fælles gennemførelsesbestemmelser for import- og eksportlicenser samt forudfastsættelsesattester for landbrugsprodukter (8).

| (9) | Det bør anføres, at bestemmelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 1342/2003 af 28. juli 2003 om særlige gennemførelsesbestemmelser for ordningen med import- og eksportlicenser for korn og ris (9) og Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (10) anvendes i forbindelse med nærværende forordning. |
| --- | --- |

(9)

Det bør anføres, at bestemmelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 1342/2003 af 28. juli 2003 om særlige gennemførelsesbestemmelser for ordningen med import- og eksportlicenser for korn og ris (9) og Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (10) anvendes i forbindelse med nærværende forordning.

| (10) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Den 1. januar hvert år åbnes følgende samlede årlige toldkontingenter for import:

| a) | 63 000 ton sleben eller delvis sleben ris henhørende under KN-kode 1006 30, toldfrit |
| --- | --- |

a)

63 000 ton sleben eller delvis sleben ris henhørende under KN-kode 1006 30, toldfrit

| b) | 1 634 ton afskallet ris henhørende under KN-kode 1006 20 til en fast værditold på 15 % |
| --- | --- |

b)

1 634 ton afskallet ris henhørende under KN-kode 1006 20 til en fast værditold på 15 %

| c) | 100 000 ton brudris henhørende under KN-kode 1006 40 00, med en nedsættelse på 30,77 % af den told, der er fastsat i artikel 140 i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (11) |
| --- | --- |

c)

100 000 ton brudris henhørende under KN-kode 1006 40 00, med en nedsættelse på 30,77 % af den told, der er fastsat i artikel 140 i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (11)

| d) | 40 216 ton sleben eller delvis sleben ris henhørende under KN-kode 1006 30, toldfrit |
| --- | --- |

d)

40 216 ton sleben eller delvis sleben ris henhørende under KN-kode 1006 30, toldfrit

| e) | 31 788 ton brudris henhørende under KN-kode 1006 40 00, toldfrit. |
| --- | --- |

e)

31 788 ton brudris henhørende under KN-kode 1006 40 00, toldfrit.

Disse samlede importkontingenter fordeles i importkontingenter på oprindelsesland og opdeles i flere delperioder som anført i bilag I.

Forordning (EF) nr. 1342/2003, (EF) nr. 1301/2006 og (EF) nr. 376/2008 gælder, medmindre andet er fastsat i denne forordning.

2.   Den 1. januar hvert år åbnes et årligt toldkontingent på 7 ton uafskallet ris henhørende under KN-kode 1006 10 til en fast værditold på 15 %, under løbenummer 09.0083.

Det forvaltes af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 308a, 308b og 308c i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (12).

Artikel 2

Mængder under kontingenterne i artikel 1, stk. 1, litra a), b) og e), for hvilke der ikke er udstedt importlicens under september-delperioden, kan der ansøges om importlicens for under oktober-delperioden for alle de oprindelseslande, der er omfattet af det samlede importkontingent.

Artikel 3

Vedrører ansøgningerne om importlicenser ris og brudris med oprindelse i Thailand og ris med oprindelse i Australien eller USA i forbindelse med de i artikel 1, stk. 1, litra a) og c), omhandlede mængder, skal de ledsages af originalen af eksportlicensen, der er udfærdiget efter modellen i bilag II, III og IV og udstedt af myndighederne i de lande, der er angivet i samme bilag.

Det er ikke påkrævet at udfylde rubrik 7, 8 og 9 i bilag II.

Artikel 4

1.   Licensansøgningerne indgives i de første ti arbejdsdage i den første måned af hver delperiode.

2.   Ved fravigelse af artikel 12 i forordning (EF) nr. 1342/2003 fastsættes sikkerheden vedrørende importlicenserne til:

| — | 46 EUR/tons for de kontingenter, der er fastsat i artikel 1, stk. 1, litra a) og d) |
| --- | --- |

—

46 EUR/tons for de kontingenter, der er fastsat i artikel 1, stk. 1, litra a) og d)

| — | 5 EUR/tons for de kontingenter, der er fastsat i artikel 1, stk. 1, litra c) og e). |
| --- | --- |

—

5 EUR/tons for de kontingenter, der er fastsat i artikel 1, stk. 1, litra c) og e).

3.   Licensansøgningen og selve importlicensen indeholder i rubrik 8 oplysning om oprindelseslandet, og »ja« markeres med et kryds.

Licenserne er kun gyldige for produkter med oprindelse i det land, der er angivet i rubrik 8.

4.   Licenserne indeholder i rubrik 24 en af følgende angivelser:

| a) | i forbindelse med det kontingent, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a), en af angivelserne i bilag V |
| --- | --- |

a)

i forbindelse med det kontingent, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a), en af angivelserne i bilag V

| b) | i forbindelse med det kontingent, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra b), en af angivelserne i bilag VI |
| --- | --- |

b)

i forbindelse med det kontingent, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra b), en af angivelserne i bilag VI

| c) | i forbindelse med det kontingent, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra c), en af angivelserne i bilag VII |
| --- | --- |

c)

i forbindelse med det kontingent, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra c), en af angivelserne i bilag VII

| d) | I forbindelse med det kontingent, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra d), en af angivelserne i bilag VIII |
| --- | --- |

d)

I forbindelse med det kontingent, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra d), en af angivelserne i bilag VIII

| e) | i forbindelse med det kontingent, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra e), en af angivelserne i bilag IX. |
| --- | --- |

e)

i forbindelse med det kontingent, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra e), en af angivelserne i bilag IX.

5.   Ved fravigelse af artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1301/2006 kan ansøgerne, for så vidt angår de toldkontingenter, der er omfattet af importlicensansøgningerne i artikel 3, første afsnit, i nærværende forordning, indgive mere end én licensansøgning under samme kontingentløbenummer i hver kontingentdelperiode.

Artikel 5

Kommissionen fastsætter fordelingskoefficienten i artikel 7, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1301/2006 senest ti dage efter fristen for meddelelse af oplysningerne i artikel 8, litra a), i denne forordning. Kommissionen fastsætter samtidig de mængder, der er til rådighed i den næstfølgende delperiode og eventuelt den supplerende oktober-delperiode.

Resulterer den fordelingskoefficient, der er omhandlet i første afsnit, i en eller flere mængder på under 20 tons pr. ansøgning, tildeler medlemsstaten den samlede mængde ved lodtrækning blandt de pågældende erhvervsdrivende i form af partier, som hver er på 20 tons plus den resterende mængde fordelt ligeligt på partierne. Hvis sammenlægning af mængderne på mindre end 20 tons end ikke giver et parti på 20 tons, fordeler medlemsstaten den resterende mængde ligeligt blandt de erhvervsdrivende, der har en licens på mindst 20 tons.

Hvis der efter anvendelse af bestemmelsen i andet afsnit skal udstedes licens for en mængde på mindre end 20 tons, kan den erhvervsdrivende trække sin licensansøgning tilbage senest to hverdage efter ikrafttrædelsesdatoen for forordningen om fastsættelse af fordelingskoefficienten.

Artikel 6

Senest tre hverdage efter dagen for offentliggørelsen af Kommissionens meddelelse om disponible mængder, jf. artikel 5, udstedes der importlicenser for de mængder, der følger af anvendelsen af artikel 5.

Artikel 7

1.   Artikel 4, stk. 1, litra d), i første afsnit i forordning (EF) nr. 376/2008 anvendes ikke.

2.   De toldfordele, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, gælder ikke for mængder, der indføres inden for rammerne af den margin, der er nævnt i artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 376/2008.

3.   Ved fravigelse af artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1342/2003 og i henhold til artikel 22, stk. 2, i forordning (EF) nr. 376/2008 er importlicenserne for afskallet og sleben eller delvis sleben ris gyldige fra den faktiske udstedelsesdato indtil udgangen af den tredje måned efter den pågældende dato.

4.   I forbindelse med de toldkontingenter, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, kræves der ved varernes overgang til fri omsætning i Unionen, et oprindelsescertifikat, der er udstedt af det pågældende lands myndigheder, jf. artikel 47 i forordning (EØF) nr. 2454/93.

For de dele af de nævnte kontingenter, som vedrører lande, der kræver eksportlicens i henhold til artikel 3, eller hvor der som oprindelsesland er anført »alle lande«, kræves der ikke oprindelsescertifikat.

Artikel 8

Medlemsstaterne meddeler Kommissionen følgende ad elektronisk vej:

| a) | de oplysninger vedrørende ansøgninger om importlicenser, som er omhandlet i artikel 11, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1301/2006, om de mængder, ansøgningerne vedrører, opdelt på ottecifret KN-kode og efter oprindelsesland, senest kl. 18.00 (lokal tid i Bruxelles) på den anden hverdag efter den sidste dag for indgivelse af licensansøgninger, med angivelse af nummeret på importlicensen og på eksportlicensen, hvis der kræves en sådan |
| --- | --- |

a)

de oplysninger vedrørende ansøgninger om importlicenser, som er omhandlet i artikel 11, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1301/2006, om de mængder, ansøgningerne vedrører, opdelt på ottecifret KN-kode og efter oprindelsesland, senest kl. 18.00 (lokal tid i Bruxelles) på den anden hverdag efter den sidste dag for indgivelse af licensansøgninger, med angivelse af nummeret på importlicensen og på eksportlicensen, hvis der kræves en sådan

| b) | de oplysninger vedrørende udstedte importlicenser, som er omhandlet i artikel 11, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1301/2006, om de mængder, der er udstedt importlicenser for, opdelt på ottecifret KN-kode og efter oprindelsesland, senest to hverdage efter udstedelsen af importlicenserne, med angivelse af nummeret på importlicensen og af de mængder, for hvilke licensansøgningen er trukket tilbage i henhold til artikel 5, tredje afsnit i nærværende forordning |
| --- | --- |

b)

de oplysninger vedrørende udstedte importlicenser, som er omhandlet i artikel 11, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1301/2006, om de mængder, der er udstedt importlicenser for, opdelt på ottecifret KN-kode og efter oprindelsesland, senest to hverdage efter udstedelsen af importlicenserne, med angivelse af nummeret på importlicensen og af de mængder, for hvilke licensansøgningen er trukket tilbage i henhold til artikel 5, tredje afsnit i nærværende forordning

| c) | de samlede mængder, der faktisk er overgået til fri omsætning under anvendelsen af det pågældende kontingent inden for en given måned, opdelt på ottecifret KN-kode og efter oprindelsesland, senest ved udgangen af den tredje måned derefter, med angivelse af emballage, hvis den er på 5 kg eller derunder. Hvis der i perioden ikke er overgået nogen mængde til fri omsætning, sendes meddelelsen »intet«. |
| --- | --- |

c)

de samlede mængder, der faktisk er overgået til fri omsætning under anvendelsen af det pågældende kontingent inden for en given måned, opdelt på ottecifret KN-kode og efter oprindelsesland, senest ved udgangen af den tredje måned derefter, med angivelse af emballage, hvis den er på 5 kg eller derunder. Hvis der i perioden ikke er overgået nogen mængde til fri omsætning, sendes meddelelsen »intet«.

Artikel 9

1.   Kommissionen fører tilsyn med de mængder varer, der importeres i medfør af denne forordning, for at fastslå:

| a) | i hvilket omfang de traditionelle handelsstrømme, udtrykt i mængder og præsentation, til Unionen er ændret væsentligt, og |
| --- | --- |

a)

i hvilket omfang de traditionelle handelsstrømme, udtrykt i mængder og præsentation, til Unionen er ændret væsentligt, og

| b) | om der sker krydssubsidiering af eksport, som er direkte omfattet af denne forordning og eksport pålagt normal importtold. |
| --- | --- |

b)

om der sker krydssubsidiering af eksport, som er direkte omfattet af denne forordning og eksport pålagt normal importtold.

2.   Hvis et eller begge af de kriterier, der er fastlagt i stk. 1, litra a) og b), opfyldes, og hvis importen af ris i pakker på 5 kg eller derunder overstiger 33 428 tons, og i alle tilfælde årligt, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en beretning herom, der om nødvendigt ledsages af passende forslag til, hvordan rissektoren i Unionen kan forhindres i at bryde sammen.

3.   De mængder, som importeres i emballage af den type, der nævnes i stk. 2 og overgår til fri omsætning, anføres på den respektive importlicens i overensstemmelse med artikel 23 i forordning (EF) nr. 376/2008.

Artikel 10

Forordning nr. 327/98 ophæves.

Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilag XI.

Artikel 11

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. december 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 146 af 20.6.1996, s. 1.

1

(2)  EFT L 122 af 22.5.1996, s. 15.

2

(3)  EFT L 37 af 11.2.1998, s. 5.

3

(4)  Jf. bilag X.

4

(5)  EUT L 346 af 29.12.2005, s. 24.

5

(6)  EUT L 120 af 5.5.2006, s. 19.

6

(7)  EUT L 120 af 5.5.2006, s. 17.

7

(8)  EUT L 114 af 26.4.2008, s. 3.

8

(9)  EUT L 189 af 29.7.2003, s. 12.

9

(10)  EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13.

10

(11)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

11

(12)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1.

12

---

BILAG I

Kontingenter og delperioder der er forudset fra 2007

| a) | Kontingent på 63 000 t sleben eller delvis sleben ris henhørende under KN-kode 1006 30, i henhold til artikel 1, stk. 1, litra a):












  Oprindelsesland | Mængde (t) | Løbenummer | Delperioder (mængder i t) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Januar | April | Juli | September | Oktober |
| USA | 38 721 | 09.4127 | 9 681 | 19 360 | 9 680 | — | |
| Thailand | 21 455 | 09.4128 | 10 727 | 5 364 | 5 364 | — | |
| Australien | 1 019 | 09.4129 | 0 | 1 019 | — | — | |
| Andre oprindelses-lande | 1 805 | 09.4130 | 0 | 1 805 | — | — | |
| Alle lande | | 09.4138 | | | | | (1) |
| I alt | 63 000 | — | 20 408 | 27 548 | 15 044 | — | |

a)

Kontingent på 63 000 t sleben eller delvis sleben ris henhørende under KN-kode 1006 30, i henhold til artikel 1, stk. 1, litra a):

Oprindelsesland

Mængde (t)

Løbenummer

Delperioder (mængder i t)

Januar

April

Juli

September

Oktober

USA

38 721

09.4127

9 681

19 360

9 680

—

Thailand

21 455

09.4128

10 727

5 364

5 364

—

Australien

1 019

09.4129

0

1 019

—

—

Andre oprindelses-lande

1 805

09.4130

0

1 805

—

—

Alle lande

09.4138

(1)

I alt

63 000

—

20 408

27 548

15 044

—

| b) | Kontingent på 1 634 t afskallet ris henhørende under KN-kode 1006 20, i henhold til artikel 1, stk. 1, litra b):










  Oprindelsesland | Mængde (t) | Løbenummer | Delperioder (mængder i t) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Januar | Juli | Oktober |
| Alle lande | 1 634 | 09.4148 | 1 634 | — | (2) |
| I alt | 1 634 | — | 1 634 | — | |

b)

Kontingent på 1 634 t afskallet ris henhørende under KN-kode 1006 20, i henhold til artikel 1, stk. 1, litra b):

Oprindelsesland

Mængde (t)

Løbenummer

Delperioder (mængder i t)

Januar

Juli

Oktober

Alle lande

1 634

09.4148

1 634

—

(2)

I alt

1 634

—

1 634

—

| c) | Kontingent på 100 000 t brudris henhørende under KN-kode 1006 40 00, i henhold til artikel 1, stk. 1, litra c):









  Oprindelsesland | Mængde (t) | Løbenummer | Delperioder (mængder i t) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Januar | Juli |
| Thailand | 52 000 | 09.4149 | 36 400 | 15 600 |
| Australia | 16 000 | 09.4150 | 8 000 | 8 000 |
| Guyana | 11 000 | 09.4152 | 5 500 | 5 500 |
| USA | 9 000 | 09.4153 | 4 500 | 4 500 |
| Andre oprindelses-lande | 12 000 | 09.4154 | 6 000 | 6 000 |
| I alt | 100 000 | — | 60 400 | 39 600 |

c)

Kontingent på 100 000 t brudris henhørende under KN-kode 1006 40 00, i henhold til artikel 1, stk. 1, litra c):

Oprindelsesland

Mængde (t)

Løbenummer

Delperioder (mængder i t)

Januar

Juli

Thailand

52 000

09.4149

36 400

15 600

Australia

16 000

09.4150

8 000

8 000

Guyana

11 000

09.4152

5 500

5 500

USA

9 000

09.4153

4 500

4 500

Andre oprindelses-lande

12 000

09.4154

6 000

6 000

I alt

100 000

—

60 400

39 600

| d) | Kontingent på 40 216 t sleben eller delvis sleben ris henhørende under KN-kode 1006 30, i henhold til artikel 1, stk. 1, litra d):










  Oprindelsesland | Mængde (t) | Løbenummer | Delperioder (mængder i t) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Januar | Juli | September |
| Thailand | 5 513 | 09.4112 | 5 513 | — | — |
| USA | 2 388 | 09.4116 | 2 388 | — | — |
| India | 1 769 | 09.4117 | 1 769 | — | — |
| Pakistan | 1 595 | 09.4118 | 1 595 | — | — |
| Andre oprindelses-lande | 3 435 | 09.4119 | 3 435 | — | — |
| Alle lande | 25 516 | 09.4166 | 8 505 | 17 011 | — |
| I alt | 40 216 | — | 23 205 | 17 011 | — |

d)

Kontingent på 40 216 t sleben eller delvis sleben ris henhørende under KN-kode 1006 30, i henhold til artikel 1, stk. 1, litra d):

Oprindelsesland

Mængde (t)

Løbenummer

Delperioder (mængder i t)

Januar

Juli

September

Thailand

5 513

09.4112

5 513

—

—

USA

2 388

09.4116

2 388

—

—

India

1 769

09.4117

1 769

—

—

Pakistan

1 595

09.4118

1 595

—

—

Andre oprindelses-lande

3 435

09.4119

3 435

—

—

Alle lande

25 516

09.4166

8 505

17 011

—

I alt

40 216

—

23 205

17 011

—

| e) | Kontingent på 31 788 tons brudris henhørende under KN-kode 1006 40 00, i henhold til artikel 1, stk. 1, litra e):









  Oprindelsesland | Mængde (t) | Løbenummer | Delperioder (mængder i t) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| September | Oktober |
| Alle Lande | 31 788 | 09.4168 | 31 788 | (3) |
| I alt | 31 788 | — | 31 788 | |

e)

Kontingent på 31 788 tons brudris henhørende under KN-kode 1006 40 00, i henhold til artikel 1, stk. 1, litra e):

Oprindelsesland

Mængde (t)

Løbenummer

Delperioder (mængder i t)

September

Oktober

Alle Lande

31 788

09.4168

31 788

(3)

I alt

31 788

—

31 788

---

(1)  Uudnyttede restmængder af tidligere delperioder offentliggjort ved forordning udstedt af Kommissionen.

(2)  Uudnyttede restmængder af tidligere delperioder offentliggjort ved forordning udstedt af Kommissionen.

(3)  Uudnyttede restmængder af tidligere delperioder offentliggjort ved forordning udstedt af Kommissionen.

---

BILAG II

Image

---

BILAG III

Image

---

BILAG IV

Image

Image

---

BILAG V

Angivelser omhandlet i artikel 4, stk. 4, litra a)

| — | : | på bulgarsk | : | Освободено от мито до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (Регламент за изпълнение (ЕC) No 1273/2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | på spansk | : | Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011] |
| — | : | på tjekkisk | : | Osvobozeno od cla až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (prováděcí nařízení (EU) č. 1273/2011) |
| — | : | på dansk | : | Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | på tysk | : | Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011) |
| — | : | på estisk | : | Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 osutatud koguseni (määrus (EL) nr 1273/2011) |
| — | : | på græsk | : | Δασμολογική ατέλεια μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011] |
| — | : | på engelsk | : | Exemption from customs duty up to the quantity indicated in sections 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011) |
| — | : | på fransk | : | exemption du droit de douane jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011] |
| — | : | på italiensk | : | Esenzione dal dazio doganale limitatamente alla quantità indicata nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011] |
| — | : | på lettisk | : | Atbrīvojums no muitas nodokļa līdz daudzumam, kas norādīts šīs licences 17. un 18. iedaļā (Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011) |
| — | : | på litauisk | : | Muitas netaikomas mažesniems kiekiams nei nurodyta šios licencijos 17 ir 18 skiltyse (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011) |
| — | : | på ungarsk | : | Az ezen engedély 17. és 18. rovatában megjelölt mennyiségig vámmentes (1273/2011/EU végrehajtási rendelet) |
| — | : | på maltesisk | : | Eżenzjoni mid-dwana sal-kwantità murija fit-taqsimiet 17 u 18 ta’ din il-liċenzja (Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011) |
| — | : | på nederlandsk | : | Vrijgesteld van douanerecht voor ten hoogste de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | på polsk | : | Zwolnienie z opłaty celnej ilości określonej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011) |
| — | : | på portugisisk | : | Isenção de direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011] |
| — | : | på rumænsk | : | Scutit de drepturi vamale până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență (Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011) |
| — | : | på slovakisk | : | Oslobodenie od cla po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1273/2011) |
| — | : | på slovensk | : | Oprostitev carin do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (EU) št. 1273/2011) |
| — | : | på finsk | : | Tullivapaa tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 esitettyyn määrään asti (täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1273/2011) |
| — | : | på svensk | : | Tullfri upp till den mängd som anges i fält 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011). |

—

:

på bulgarsk

:

Освободено от мито до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (Регламент за изпълнение (ЕC) No 1273/2011)

—

:

på spansk

:

Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011]

—

:

på tjekkisk

:

Osvobozeno od cla až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (prováděcí nařízení (EU) č. 1273/2011)

—

:

på dansk

:

Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011)

—

:

på tysk

:

Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011)

—

:

på estisk

:

Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 osutatud koguseni (määrus (EL) nr 1273/2011)

—

:

på græsk

:

Δασμολογική ατέλεια μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011]

—

:

på engelsk

:

Exemption from customs duty up to the quantity indicated in sections 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011)

—

:

på fransk

:

exemption du droit de douane jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011]

—

:

på italiensk

:

Esenzione dal dazio doganale limitatamente alla quantità indicata nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011]

—

:

på lettisk

:

Atbrīvojums no muitas nodokļa līdz daudzumam, kas norādīts šīs licences 17. un 18. iedaļā (Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011)

—

:

på litauisk

:

Muitas netaikomas mažesniems kiekiams nei nurodyta šios licencijos 17 ir 18 skiltyse (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011)

—

:

på ungarsk

:

Az ezen engedély 17. és 18. rovatában megjelölt mennyiségig vámmentes (1273/2011/EU végrehajtási rendelet)

—

:

på maltesisk

:

Eżenzjoni mid-dwana sal-kwantità murija fit-taqsimiet 17 u 18 ta’ din il-liċenzja (Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011)

—

:

på nederlandsk

:

Vrijgesteld van douanerecht voor ten hoogste de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011)

—

:

på polsk

:

Zwolnienie z opłaty celnej ilości określonej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011)

—

:

på portugisisk

:

Isenção de direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011]

—

:

på rumænsk

:

Scutit de drepturi vamale până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență (Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011)

—

:

på slovakisk

:

Oslobodenie od cla po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1273/2011)

—

:

på slovensk

:

Oprostitev carin do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (EU) št. 1273/2011)

—

:

på finsk

:

Tullivapaa tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 esitettyyn määrään asti (täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1273/2011)

—

:

på svensk

:

Tullfri upp till den mängd som anges i fält 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011).

---

BILAG VI

Angivelser omhandlet i artikel 4, stk. 4, litra b)

| — | : | på bulgarsk | : | Мита, ограничени до 15 % ad valorem до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (Регламент за изпълнение (ЕC) No 1273/2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | på spansk | : | Derechos de aduana limitados al 15 % ad valorem hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011] |
| — | : | på tjekkisk | : | Cla omezená na valorickou sazbu ve výši 15 % až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (prováděcí nařízení (EU) č. 1273/2011) |
| — | : | på dansk | : | Toldsatsen begrænses til 15 % af værdien op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | på tysk | : | Zollsatz beschränkt auf 15 % des Zollwerts bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011) |
| — | : | på estisk | : | Väärtuseline tollimaks piiratud 15 protsendini käesoleva sertifikaadi lahtrites 17 ja 18 märgitud kogusteni (määrus (EL) nr 1273/2011) |
| — | : | på græsk | : | Δασμός με όριο 15 % κατ’ αξία μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού (εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011) |
| — | : | på engelsk | : | Customs duties limited to 15 % ad valorem up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011) |
| — | : | på fransk | : | droits de douane limités à 15 % ad valorem jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011] |
| — | : | på italiensk | : | Dazio limitato al 15 % ad valorem fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011] |
| — | : | på lettisk | : | Muitas nodoklis 15 % ad valorem par daudzumu, kas norādīts šīs licences (Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011) 17. un 18. ailē |
| — | : | på litauisk | : | Ne didesnis nei 15 % muitas ad valorem neviršijant šios licencijos 17 ir 18 skiltyse nurodyto kiekio (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011) |
| — | : | på ungarsk | : | 15 %-os értékvám az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (1273/2011/EU végrehajtási rendelet) |
| — | : | på maltesisk | : | Id-dazji doganali huma stipulati għal 15 % ad valorem sal-kwantità indikata fil-kaxxi 17 u 18 ta’ din il-liċenzja (Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011) |
| — | : | på nederlandsk | : | Douanerecht beperkt tot 15 % ad valorem voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | på polsk | : | Cło ograniczone do 15 % ad valorem do ilości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011) |
| — | : | på portugisisk | : | Direito aduaneiro limitado a 15 % ad valorem até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011] |
| — | : | på rumænsk | : | Drepturi vamale limitate la 15 % ad valorem până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență (Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011) |
| — | : | på slovakisk | : | Clá znížené na 15 % ad valorem až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1273/2011) |
| — | : | på slovensk | : | Carinska dajatev, omejena na 15 % ad valorem do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (EU) št. 1273/2011) |
| — | : | på finsk | : | Arvotulli rajoitettu 15 prosenttiin tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1273/2011) |
| — | : | på svensk | : | Tull begränsad till 15 % av värdet upp till den kvantitet som anges i fält 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011) |

—

:

på bulgarsk

:

Мита, ограничени до 15 % ad valorem до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (Регламент за изпълнение (ЕC) No 1273/2011)

—

:

på spansk

:

Derechos de aduana limitados al 15 % ad valorem hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011]

—

:

på tjekkisk

:

Cla omezená na valorickou sazbu ve výši 15 % až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (prováděcí nařízení (EU) č. 1273/2011)

—

:

på dansk

:

Toldsatsen begrænses til 15 % af værdien op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011)

—

:

på tysk

:

Zollsatz beschränkt auf 15 % des Zollwerts bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011)

—

:

på estisk

:

Väärtuseline tollimaks piiratud 15 protsendini käesoleva sertifikaadi lahtrites 17 ja 18 märgitud kogusteni (määrus (EL) nr 1273/2011)

—

:

på græsk

:

Δασμός με όριο 15 % κατ’ αξία μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού (εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011)

—

:

på engelsk

:

Customs duties limited to 15 % ad valorem up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011)

—

:

på fransk

:

droits de douane limités à 15 % ad valorem jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011]

—

:

på italiensk

:

Dazio limitato al 15 % ad valorem fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011]

—

:

på lettisk

:

Muitas nodoklis 15 % ad valorem par daudzumu, kas norādīts šīs licences (Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011) 17. un 18. ailē

—

:

på litauisk

:

Ne didesnis nei 15 % muitas ad valorem neviršijant šios licencijos 17 ir 18 skiltyse nurodyto kiekio (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011)

—

:

på ungarsk

:

15 %-os értékvám az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (1273/2011/EU végrehajtási rendelet)

—

:

på maltesisk

:

Id-dazji doganali huma stipulati għal 15 % ad valorem sal-kwantità indikata fil-kaxxi 17 u 18 ta’ din il-liċenzja (Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011)

—

:

på nederlandsk

:

Douanerecht beperkt tot 15 % ad valorem voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011)

—

:

på polsk

:

Cło ograniczone do 15 % ad valorem do ilości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011)

—

:

på portugisisk

:

Direito aduaneiro limitado a 15 % ad valorem até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011]

—

:

på rumænsk

:

Drepturi vamale limitate la 15 % ad valorem până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență (Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011)

—

:

på slovakisk

:

Clá znížené na 15 % ad valorem až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1273/2011)

—

:

på slovensk

:

Carinska dajatev, omejena na 15 % ad valorem do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (EU) št. 1273/2011)

—

:

på finsk

:

Arvotulli rajoitettu 15 prosenttiin tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1273/2011)

—

:

på svensk

:

Tull begränsad till 15 % av värdet upp till den kvantitet som anges i fält 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011)

---

BILAG VII

Angivelser omhandlet i artikel 4, stk. 4, litra c)

| — | : | på bulgarsk | : | Ставка на мито, намалена с 30,77 % от ставката на митото, определено в член 140 от Регламент (ЕО) No 1234/2007, приложима до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | på spansk | : | Derecho reducido en un 30,77 % del derecho fijado en el artículo 140 del Reglamento (CE) no 1234/2007, hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011] |
| — | : | på tjekkisk | : | Clo snížené o 30,77 % cla stanoveného v článku 140 nařízení (ES) č. 1234/2007 až na množství uvedené v kolonkách 17 a 18 této licence (prováděcí nařízení (EU) č. 1273/2011) |
| — | : | på dansk | : | Nedsættelse på 30,77 % af den told, der er fastsat i artikel 140 i forordning (EF) nr. 1234/2007, op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | på tysk | : | Zollsatz ermäßigt um 30,77 % des in Artikel 140 der Verordnung (EG) Nr. 1234/2007 festgesetzten Zollsatzes bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011) |
| — | : | på estisk | : | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 140 kindlaks määratud tollimaks, mida on alandatud 30,77 % võrra käesoleva sertifikaadi lahtrites 17 ja 18 märgitud kogusteni (määrus (EL) nr 1273/2011) |
| — | : | på græsk | : | Δασμός μειωμένος κατά 30,77 % του δασμού που καθορίζεται στο άρθρο 140 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1234/2007, μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011] |
| — | : | på engelsk | : | Reduced rate of duty of 30,77 % of the duty set in Article 140 of Regulation (EC) No 1234/2007 up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011) |
| — | : | på fransk | : | droit réduit de 30,77 % du droit fixé à l’article 140 du règlement (CE) no 1234/2007 jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011] |
| — | : | på italiensk | : | Dazio ridotto in ragione del 30,77 % del dazio fissato all’articolo 140 del regolamento (CE) n. 1234/2007 fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011] |
| — | : | på lettisk | : | Ievedmuitas nodoklis samazināts par 30,77 %, salīdzinot ar nodokli, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 140. pantā, līdz šīs licences 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011) |
| — | : | på litauisk | : | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 140 straipsnyje nustatyto muito mokesčio sumažinimas 30,77 % mažesniems kiekiams nei nurodyta šios licencijos 17 ir 18 skiltyse (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011) |
| — | : | på ungarsk | : | Az 1234/2007/EK rendelet 140. cikkében meghatározott vám 30,77 %-os csökkentett vámja az ezen bizonyítvány 17. és 18. rovatában megjelölt mennyiségig (1273/2011/EU végrehajtási rendelet) |
| — | : | på maltesisk | : | Dazju mnaqqas ta’ 30,77 % tad-dazju fiss fl-Artikolu 140 tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 sal-kwantità indikata fis-sezzjoni 17 u 18 ta’ dan iċ-ċertifikat (Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011) |
| — | : | på nederlandsk | : | Recht verlaagd met 30,77 % van het in artikel 140 van Verordening (EG) nr. 1234/2007 vastgestelde recht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | på polsk | : | Obniżona stawka celna odpowiadająca 30,77 % stawki określonej w art. 140 rozporządzenia (WE) nr 1234/2007 do ilości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011) |
| — | : | på portugisisk | : | Direito reduzido de 30,77 % do direito fixado no artigo 140.o do Regulamento (CE) n.o 1234/2007 até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011] |
| — | : | på rumænsk | : | Drept redus cu 30,77 % din dreptul stabilit de articolul 140 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență (Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011) |
| — | : | på slovakisk | : | Clo znížené o 30,77 % cla stanoveného článkom 140 nariadenia (ES) č. 1234/2007 až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1273/2011) |
| — | : | på slovensk | : | Dajatev, znižana za 30,77 % od dajatve iz člena 140 Uredbe (ES) št. 1234/2007 do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (EU) št. 1273/2011) |
| — | : | på finsk | : | Tulli, jonka määrää on alennettu 30,77 % asetuksen (EY) N:o 1234/2007 140 artiklassa vahvistetusta tullista tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1273/2011) |
| — | : | på svensk | : | Tullsatsen nedsatt med 30,77 % av den tullsats som anges i artikel 140 i förordning (EG) nr 1234/2007 upp till den mängd som anges i fält 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011). |

—

:

på bulgarsk

:

Ставка на мито, намалена с 30,77 % от ставката на митото, определено в член 140 от Регламент (ЕО) No 1234/2007, приложима до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011)

—

:

på spansk

:

Derecho reducido en un 30,77 % del derecho fijado en el artículo 140 del Reglamento (CE) no 1234/2007, hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011]

—

:

på tjekkisk

:

Clo snížené o 30,77 % cla stanoveného v článku 140 nařízení (ES) č. 1234/2007 až na množství uvedené v kolonkách 17 a 18 této licence (prováděcí nařízení (EU) č. 1273/2011)

—

:

på dansk

:

Nedsættelse på 30,77 % af den told, der er fastsat i artikel 140 i forordning (EF) nr. 1234/2007, op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011)

—

:

på tysk

:

Zollsatz ermäßigt um 30,77 % des in Artikel 140 der Verordnung (EG) Nr. 1234/2007 festgesetzten Zollsatzes bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011)

—

:

på estisk

:

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 140 kindlaks määratud tollimaks, mida on alandatud 30,77 % võrra käesoleva sertifikaadi lahtrites 17 ja 18 märgitud kogusteni (määrus (EL) nr 1273/2011)

—

:

på græsk

:

Δασμός μειωμένος κατά 30,77 % του δασμού που καθορίζεται στο άρθρο 140 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1234/2007, μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011]

—

:

på engelsk

:

Reduced rate of duty of 30,77 % of the duty set in Article 140 of Regulation (EC) No 1234/2007 up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011)

—

:

på fransk

:

droit réduit de 30,77 % du droit fixé à l’article 140 du règlement (CE) no 1234/2007 jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011]

—

:

på italiensk

:

Dazio ridotto in ragione del 30,77 % del dazio fissato all’articolo 140 del regolamento (CE) n. 1234/2007 fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011]

—

:

på lettisk

:

Ievedmuitas nodoklis samazināts par 30,77 %, salīdzinot ar nodokli, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 140. pantā, līdz šīs licences 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011)

—

:

på litauisk

:

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 140 straipsnyje nustatyto muito mokesčio sumažinimas 30,77 % mažesniems kiekiams nei nurodyta šios licencijos 17 ir 18 skiltyse (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011)

—

:

på ungarsk

:

Az 1234/2007/EK rendelet 140. cikkében meghatározott vám 30,77 %-os csökkentett vámja az ezen bizonyítvány 17. és 18. rovatában megjelölt mennyiségig (1273/2011/EU végrehajtási rendelet)

—

:

på maltesisk

:

Dazju mnaqqas ta’ 30,77 % tad-dazju fiss fl-Artikolu 140 tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 sal-kwantità indikata fis-sezzjoni 17 u 18 ta’ dan iċ-ċertifikat (Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011)

—

:

på nederlandsk

:

Recht verlaagd met 30,77 % van het in artikel 140 van Verordening (EG) nr. 1234/2007 vastgestelde recht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011)

—

:

på polsk

:

Obniżona stawka celna odpowiadająca 30,77 % stawki określonej w art. 140 rozporządzenia (WE) nr 1234/2007 do ilości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011)

—

:

på portugisisk

:

Direito reduzido de 30,77 % do direito fixado no artigo 140.o do Regulamento (CE) n.o 1234/2007 até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011]

—

:

på rumænsk

:

Drept redus cu 30,77 % din dreptul stabilit de articolul 140 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență (Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011)

—

:

på slovakisk

:

Clo znížené o 30,77 % cla stanoveného článkom 140 nariadenia (ES) č. 1234/2007 až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1273/2011)

—

:

på slovensk

:

Dajatev, znižana za 30,77 % od dajatve iz člena 140 Uredbe (ES) št. 1234/2007 do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (EU) št. 1273/2011)

—

:

på finsk

:

Tulli, jonka määrää on alennettu 30,77 % asetuksen (EY) N:o 1234/2007 140 artiklassa vahvistetusta tullista tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1273/2011)

—

:

på svensk

:

Tullsatsen nedsatt med 30,77 % av den tullsats som anges i artikel 140 i förordning (EG) nr 1234/2007 upp till den mängd som anges i fält 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011).

---

BILAG VIII

Angivelser omhandlet i artikel 4, stk. 4, litra d)

| — | : | på bulgarsk | : | Освободено от мито до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (член 1, параграф 1, буква г) от Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | på spansk | : | Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011, artículo 1, apartado 1, letra d)] |
| — | : | på tjekkisk | : | Osvobození od cla až do množství stanoveného v kolonkách 17 a 18 této licence (čl. 1 odst. 1 písm. d) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011) |
| — | : | på dansk | : | Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, artikel 1, stk. 1, litra d)) |
| — | : | på tysk | : | Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe d) |
| — | : | på estisk | : | Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EL) nr 1273/2011) artikli 1 lõike 1 punkt d) |
| — | : | på græsk | : | Δασμολογική ατέλεια μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011 άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο δ)] |
| — | : | på engelsk | : | Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011, Article 1(1)(d)), |
| — | : | på fransk | : | exemption du droit de douane jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011, article 1er, paragraphe 1, point d)] |
| — | : | på italiensk | : | Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011, articolo 1, paragrafo 1, lettera d)] |
| — | : | på lettisk | : | Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs licences 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 1. panta 1. punkta d) apakšpunkts) |
| — | : | på litauisk | : | Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 skiltyse nurodyto kiekio (Reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies d punktas) |
| — | : | på ungarsk | : | Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (1273/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikk (1) bekezdés d) pont) |
| — | : | på maltesisk | : | Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti (Artikolu 1, paragrafu 1, punt d) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011) |
| — | : | på nederlandsk | : | Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (artikel 1, lid 1, onder d), van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | på polsk | : | Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (art. 1 ust. 1 lit. d) rozporządzenia (UE) nr 1273/2011) |
| — | : | på portugisisk | : | Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011, alínea d) do n.o 1 do artigo 1.o] |
| — | : | på rumænsk | : | Scutit de drepturi vamale până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență [Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011, articolul 1 alineatul (1) litera (d)] |
| — | : | på slovakisk | : | Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (článok 1 ods. 1 písm. d) vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1273/2011) |
| — | : | på slovensk | : | Izvzetje od carine do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (člen 1(1)(d) Uredbe (EU) št. 1273/2011) |
| — | : | på finsk | : | Tullivapaa tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1273/2011 1 artiklan 1 kohdan d alakohta) |
| — | : | på svensk | : | Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011, artikel 1.1 d). |

—

:

på bulgarsk

:

Освободено от мито до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (член 1, параграф 1, буква г) от Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011)

—

:

på spansk

:

Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011, artículo 1, apartado 1, letra d)]

—

:

på tjekkisk

:

Osvobození od cla až do množství stanoveného v kolonkách 17 a 18 této licence (čl. 1 odst. 1 písm. d) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011)

—

:

på dansk

:

Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, artikel 1, stk. 1, litra d))

—

:

på tysk

:

Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe d)

—

:

på estisk

:

Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EL) nr 1273/2011) artikli 1 lõike 1 punkt d)

—

:

på græsk

:

Δασμολογική ατέλεια μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011 άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο δ)]

—

:

på engelsk

:

Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011, Article 1(1)(d)),

—

:

på fransk

:

exemption du droit de douane jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011, article 1er, paragraphe 1, point d)]

—

:

på italiensk

:

Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011, articolo 1, paragrafo 1, lettera d)]

—

:

på lettisk

:

Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs licences 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 1. panta 1. punkta d) apakšpunkts)

—

:

på litauisk

:

Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 skiltyse nurodyto kiekio (Reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies d punktas)

—

:

på ungarsk

:

Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (1273/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikk (1) bekezdés d) pont)

—

:

på maltesisk

:

Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti (Artikolu 1, paragrafu 1, punt d) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011)

—

:

på nederlandsk

:

Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (artikel 1, lid 1, onder d), van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011)

—

:

på polsk

:

Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (art. 1 ust. 1 lit. d) rozporządzenia (UE) nr 1273/2011)

—

:

på portugisisk

:

Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011, alínea d) do n.o 1 do artigo 1.o]

—

:

på rumænsk

:

Scutit de drepturi vamale până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență [Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011, articolul 1 alineatul (1) litera (d)]

—

:

på slovakisk

:

Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (článok 1 ods. 1 písm. d) vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1273/2011)

—

:

på slovensk

:

Izvzetje od carine do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (člen 1(1)(d) Uredbe (EU) št. 1273/2011)

—

:

på finsk

:

Tullivapaa tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1273/2011 1 artiklan 1 kohdan d alakohta)

—

:

på svensk

:

Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011, artikel 1.1 d).

---

BILAG IX

Angivelser omhandlet i artikel 4, stk. 4, litra e)

| — | : | på bulgarsk | : | Освободено от мито до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (член 1, параграф 1, буква д) от Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | på spansk | : | Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011, artículo 1, apartado 1, letra e)] |
| — | : | på tjekkisk | : | Osvobození od cla až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (čl. 1 odst. 1 písm. e) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011) |
| — | : | på dansk | : | Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, artikel 1, stk. 1, litra e)) |
| — | : | på tysk | : | Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe e) |
| — | : | på estisk | : | Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EL) nr 1273/2011) artikli 1 lõike 1 punkt e) |
| — | : | på græsk | : | Δασμολογική ατέλεια μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011, άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο ε)] |
| — | : | på engelsk | : | Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011, Article 1(1)(e)) |
| — | : | på fransk | : | exemption du droit de douane jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011, article 1er, paragraphe 1, point e)] |
| — | : | på italiensk | : | Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011, articolo 1, paragrafo 1, lettera e)] |
| — | : | på lettisk | : | Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs licences 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 1. panta 1. punkta e) apakšpunkts) |
| — | : | på litauisk | : | Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 skiltyse nurodyto kiekio (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011, 1 straipsnio 1 dalies e punktas) |
| — | : | på ungarsk | : | Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig ([1273/2011/EU] végrehajtási rendelet 1. cikk (1) bekezdés e) pont) |
| — | : | på maltesisk | : | Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti (Artikolu 1, paragrafu 1, punt e) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011) |
| — | : | på nederlandsk | : | Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (artikel 1, lid 1, onder e), van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | på polsk | : | Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011, art. 1 ust. 1 lit. e)) |
| — | : | på portugisisk | : | Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011, alínea e) do n.o 1 do artigo 1.o] |
| — | : | på rumænsk | : | Scutit de drepturi vamale până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență [Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011, articolul 1 alineatul (1) litera (e)] |
| — | : | på slovakisk | : | Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (článok 1 ods. 1 písm. e) vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1273/2011) |
| — | : | på slovensk | : | Izvzetje od carine do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (člen 1(1)(e) Uredbe (EU) št. 1273/2011) |
| — | : | på finsk | : | Tullivapaa tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1273/2011 1 artiklan 1 kohdan e alakohta) |
| — | : | på svensk | : | Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011, artikel 1.1 e). |

—

:

på bulgarsk

:

Освободено от мито до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (член 1, параграф 1, буква д) от Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011)

—

:

på spansk

:

Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011, artículo 1, apartado 1, letra e)]

—

:

på tjekkisk

:

Osvobození od cla až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (čl. 1 odst. 1 písm. e) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011)

—

:

på dansk

:

Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, artikel 1, stk. 1, litra e))

—

:

på tysk

:

Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe e)

—

:

på estisk

:

Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EL) nr 1273/2011) artikli 1 lõike 1 punkt e)

—

:

på græsk

:

Δασμολογική ατέλεια μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011, άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο ε)]

—

:

på engelsk

:

Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011, Article 1(1)(e))

—

:

på fransk

:

exemption du droit de douane jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011, article 1er, paragraphe 1, point e)]

—

:

på italiensk

:

Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011, articolo 1, paragrafo 1, lettera e)]

—

:

på lettisk

:

Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs licences 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 1. panta 1. punkta e) apakšpunkts)

—

:

på litauisk

:

Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 skiltyse nurodyto kiekio (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011, 1 straipsnio 1 dalies e punktas)

—

:

på ungarsk

:

Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig ([1273/2011/EU] végrehajtási rendelet 1. cikk (1) bekezdés e) pont)

—

:

på maltesisk

:

Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti (Artikolu 1, paragrafu 1, punt e) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011)

—

:

på nederlandsk

:

Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (artikel 1, lid 1, onder e), van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011)

—

:

på polsk

:

Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011, art. 1 ust. 1 lit. e))

—

:

på portugisisk

:

Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011, alínea e) do n.o 1 do artigo 1.o]

—

:

på rumænsk

:

Scutit de drepturi vamale până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență [Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011, articolul 1 alineatul (1) litera (e)]

—

:

på slovakisk

:

Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (článok 1 ods. 1 písm. e) vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1273/2011)

—

:

på slovensk

:

Izvzetje od carine do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (člen 1(1)(e) Uredbe (EU) št. 1273/2011)

—

:

på finsk

:

Tullivapaa tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1273/2011 1 artiklan 1 kohdan e alakohta)

—

:

på svensk

:

Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011, artikel 1.1 e).

---

BILAG X

Ophævet forordning med oversigt over ændringer

| Kommissionens forordning (EF) nr. 327/98
  (EFT L 37 af 11.2.1998, s. 5) | |
| --- | --- |
| Kommissionens forordning (EF) nr. 648/98
  (EFT L 88 af 24.3.1998, s. 3) | |
| Kommissionens forordning (EF) nr. 2458/2001
  (EFT L 331 af 15.12.2001, s. 10) | |
| Kommissionens forordning (EF) nr. 1950/2005
  (EUT L 312 af 29.11.2005, s. 18) | Udelukkende artikel 7 |
| Kommissionens forordning (EF) nr. 2152/2005
  (EUT L 342 af 24.12.2005, s. 30) | Udelukkende artikel 1 |
| Kommissionens forordning (EF) nr. 965/2006
  (EUT L 176 af 30.6.2006, s. 12) | |
| Kommissionens forordning (EF) nr. 1996/2006
  (EUT L 398 af 30.12.2006, s. 1) | Udelukkende artikel 9 |
| Kommissionens forordning (EF) nr. 2019/2006
  (EUT L 384 af 29.12.2006, s. 48) | Udelukkende artikel 2 |
| Kommissionens forordning (EF) nr. 488/2007
  (EUT L 114 af 1.5.2007, s. 13) | Udelukkende for den danske, den finske og den svenske udgave |
| Kommissionens forordning (EF) nr. 1538/2007
  (EUT L 337 af 21.12.2007, s. 49) | |

Kommissionens forordning (EF) nr. 327/98

(EFT L 37 af 11.2.1998, s. 5)

Kommissionens forordning (EF) nr. 648/98

(EFT L 88 af 24.3.1998, s. 3)

Kommissionens forordning (EF) nr. 2458/2001

(EFT L 331 af 15.12.2001, s. 10)

Kommissionens forordning (EF) nr. 1950/2005

(EUT L 312 af 29.11.2005, s. 18)

Udelukkende artikel 7

Kommissionens forordning (EF) nr. 2152/2005

(EUT L 342 af 24.12.2005, s. 30)

Udelukkende artikel 1

Kommissionens forordning (EF) nr. 965/2006

(EUT L 176 af 30.6.2006, s. 12)

Kommissionens forordning (EF) nr. 1996/2006

(EUT L 398 af 30.12.2006, s. 1)

Udelukkende artikel 9

Kommissionens forordning (EF) nr. 2019/2006

(EUT L 384 af 29.12.2006, s. 48)

Udelukkende artikel 2

Kommissionens forordning (EF) nr. 488/2007

(EUT L 114 af 1.5.2007, s. 13)

Udelukkende for den danske, den finske og den svenske udgave

Kommissionens forordning (EF) nr. 1538/2007

(EUT L 337 af 21.12.2007, s. 49)

---

BILAG XI

SAMMENLIGNINGSTABEL

| Forordning (EF) nr. 327/98 | Nærværende forordning |
| --- | --- |
| Artikel 1-6 | Artikel 1-6 |
| Artikel 7, stk. 1 og 2 | Artikel 7, stk. 1 og 2 |
| Artikel 7, stk. 4 | Artikel 7, stk. 3 |
| Artikel 7, stk. 5 | Artikel 7, stk. 4 |
| Artikel 8 | Artikel 8 |
| Artikel 9, stk. 1, indledende tekst | Artikel 9, stk.1, indledende tekst |
| Artikel 9, stk. 1, første og andet led | Artikel 9, stk.1, litra a) og litra b) |
| Artikel 9, stk. 2 og 3 | Artikel 9, stk. 2 og stk. 3 |
| Artikel 10 | — |
| — | Artikel 10 |
| Artikel 11 | Artikel 11 |
| Bilag I | Bilag II |
| Bilag II | Bilag III |
| Bilag IV | Bilag IV |
| Bilag V | Bilag V |
| Bilag VI | Bilag VI |
| Bilag VII | Bilag VII |
| Bilag VIII | Bilag VIII |
| Bilag IX | Bilag I |
| Bilag XI | Bilag IX |
| — | Bilag X |
| — | Bilag XI |

Forordning (EF) nr. 327/98

Nærværende forordning

Artikel 1-6

Artikel 1-6

Artikel 7, stk. 1 og 2

Artikel 7, stk. 1 og 2

Artikel 7, stk. 4

Artikel 7, stk. 3

Artikel 7, stk. 5

Artikel 7, stk. 4

Artikel 8

Artikel 8

Artikel 9, stk. 1, indledende tekst

Artikel 9, stk.1, indledende tekst

Artikel 9, stk. 1, første og andet led

Artikel 9, stk.1, litra a) og litra b)

Artikel 9, stk. 2 og 3

Artikel 9, stk. 2 og stk. 3

Artikel 10

—

—

Artikel 10

Artikel 11

Artikel 11

Bilag I

Bilag II

Bilag II

Bilag III

Bilag IV

Bilag IV

Bilag V

Bilag V

Bilag VI

Bilag VI

Bilag VII

Bilag VII

Bilag VIII

Bilag VIII

Bilag IX

Bilag I

Bilag XI

Bilag IX

—

Bilag X

—

Bilag XI

---

| 8.12.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 325/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 325/24

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1274/2011

af 7. december 2011

om et samordnet flerårigt EU-kontrolprogram for 2012, 2013 og 2014 med det formål at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på vegetabilske og animalske fødevarer og at vurdere forbrugernes eksponering for disse rester

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (1), særlig artikel 28 og 29, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1213/2008 (2) blev der for første gang fastsat et samordnet flerårigt EF-kontrolprogram, og det omfattede årene 2009, 2010 og 2011. Programmet blev videreført ved på hinanden følgende kommissionsforordninger. Den seneste var Kommissionens forordning (EU) nr. 915/2010 af 12. oktober 2010 om et samordnet flerårigt EU-kontrolprogram for 2011, 2012 og 2013 for at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på vegetabilske og animalske fødevarer og for at vurdere forbrugernes eksponering herfor (3). |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1213/2008 (2) blev der for første gang fastsat et samordnet flerårigt EF-kontrolprogram, og det omfattede årene 2009, 2010 og 2011. Programmet blev videreført ved på hinanden følgende kommissionsforordninger. Den seneste var Kommissionens forordning (EU) nr. 915/2010 af 12. oktober 2010 om et samordnet flerårigt EU-kontrolprogram for 2011, 2012 og 2013 for at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på vegetabilske og animalske fødevarer og for at vurdere forbrugernes eksponering herfor (3).

| (2) | 30-40 fødevarer udgør de vigtigste bestanddele af kosten i Unionen. Da brugen af pesticider undergår væsentlige forandringer i en periode på tre år, bør pesticiderne overvåges for de pågældende fødevarer over en række af treårige cykler for at gøre det muligt at vurdere forbrugernes eksponering og anvendelsen af EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

(2)

30-40 fødevarer udgør de vigtigste bestanddele af kosten i Unionen. Da brugen af pesticider undergår væsentlige forandringer i en periode på tre år, bør pesticiderne overvåges for de pågældende fødevarer over en række af treårige cykler for at gøre det muligt at vurdere forbrugernes eksponering og anvendelsen af EU-lovgivningen.

| (3) | På grundlag af en binomial sandsynlighedsfordeling kan det beregnes, at undersøgelse af 642 prøver giver over 99 % sikkerhed for at opdage en prøve, der indeholder pesticidrester over bestemmelsesgrænsen, hvis mindst 1 % af produkterne indeholder restkoncentrationer over denne grænse. Indsamlingen af disse prøver bør fordeles mellem medlemsstaterne på grundlag af befolkningens størrelse, idet der skal tages mindst 12 prøver pr. produkt om året. |
| --- | --- |

(3)

På grundlag af en binomial sandsynlighedsfordeling kan det beregnes, at undersøgelse af 642 prøver giver over 99 % sikkerhed for at opdage en prøve, der indeholder pesticidrester over bestemmelsesgrænsen, hvis mindst 1 % af produkterne indeholder restkoncentrationer over denne grænse. Indsamlingen af disse prøver bør fordeles mellem medlemsstaterne på grundlag af befolkningens størrelse, idet der skal tages mindst 12 prøver pr. produkt om året.

| (4) | Af analyseresultaterne fra EU-programmet for offentlig kontrol for 2009 (4) fremgår det, at visse pesticider forekommer på landbrugsprodukter i større omfang end tidligere, hvilket tyder på, at praksis med hensyn til anvendelsen af disse pesticider har ændret sig. De pågældende pesticider bør tilføjes på listen over stoffer, der er omfattet af kontrolprogrammet, sammen med de stoffer, der var omfattet i henhold til forordning (EU) nr. 915/2010, med henblik på at sikre, at viften af pesticider, der er omfattet af kontrolprogrammet, er repræsentativ for de pesticider, der anvendes. |
| --- | --- |

(4)

Af analyseresultaterne fra EU-programmet for offentlig kontrol for 2009 (4) fremgår det, at visse pesticider forekommer på landbrugsprodukter i større omfang end tidligere, hvilket tyder på, at praksis med hensyn til anvendelsen af disse pesticider har ændret sig. De pågældende pesticider bør tilføjes på listen over stoffer, der er omfattet af kontrolprogrammet, sammen med de stoffer, der var omfattet i henhold til forordning (EU) nr. 915/2010, med henblik på at sikre, at viften af pesticider, der er omfattet af kontrolprogrammet, er repræsentativ for de pesticider, der anvendes.

| (5) | For visse pesticider, især stoffer, der inkluderes i kontrolprogrammet ved nærværende forordning, og stoffer, for hvilke restkoncentrationsdefinitionen er forbundet med store vanskeligheder, bør de relevante analyser være fakultative i 2012, således at de officielle laboratorier har tid til at få valideret de metoder, der kræves for at kunne analysere de pågældende pesticider, i det omfang laboratorierne ikke allerede har gjort dette. |
| --- | --- |

(5)

For visse pesticider, især stoffer, der inkluderes i kontrolprogrammet ved nærværende forordning, og stoffer, for hvilke restkoncentrationsdefinitionen er forbundet med store vanskeligheder, bør de relevante analyser være fakultative i 2012, således at de officielle laboratorier har tid til at få valideret de metoder, der kræves for at kunne analysere de pågældende pesticider, i det omfang laboratorierne ikke allerede har gjort dette.

| (6) | Hvis definitionen af et pesticids restkoncentration omfatter andre aktivstoffer, metabolitter eller nedbrydningsprodukter, bør resultaterne for de pågældende metabolitter indberettes særskilt. |
| --- | --- |

(6)

Hvis definitionen af et pesticids restkoncentration omfatter andre aktivstoffer, metabolitter eller nedbrydningsprodukter, bør resultaterne for de pågældende metabolitter indberettes særskilt.

| (7) | Der er på Kommissionens websted offentliggjort en vejledning om metodevalidering og kvalitetskontrolprocedurer for analyse af pesticidrester i fødevarer og foder (»Method Validation and Quality Control Procedures for Pesticide Residue Analysis in Food and Feed«) (5). Medlemsstaterne bør på visse betingelser have tilladelse til at anvende kvalitative screeningsmetoder. |
| --- | --- |

(7)

Der er på Kommissionens websted offentliggjort en vejledning om metodevalidering og kvalitetskontrolprocedurer for analyse af pesticidrester i fødevarer og foder (»Method Validation and Quality Control Procedures for Pesticide Residue Analysis in Food and Feed«) (5). Medlemsstaterne bør på visse betingelser have tilladelse til at anvende kvalitative screeningsmetoder.

| (8) | Medlemsstaterne, Kommissionen og EFSA har i fællesskab fastlagt gennemførelsesforanstaltninger vedrørende indsendelse af oplysninger fra medlemsstaterne, såsom standardprøvebeskrivelsen (Standard Sample Description (SSD)) (6) om fremlæggelse af resultater af analyser af pesticidrester. |
| --- | --- |

(8)

Medlemsstaterne, Kommissionen og EFSA har i fællesskab fastlagt gennemførelsesforanstaltninger vedrørende indsendelse af oplysninger fra medlemsstaterne, såsom standardprøvebeskrivelsen (Standard Sample Description (SSD)) (6) om fremlæggelse af resultater af analyser af pesticidrester.

| (9) | Med hensyn til prøveudtagningsprocedurerne bør Kommissionens direktiv 2002/63/EF af 11. juli 2002 om EF-metoder til prøveudtagning til officiel kontrol af pesticidrester i og på vegetabilske og animalske produkter og om ophævelse af direktiv 79/700/EØF (7), der omhandler de metoder og procedurer for prøveudtagning, som Codex Alimentarius-Kommissionen har anbefalet, finde anvendelse. |
| --- | --- |

(9)

Med hensyn til prøveudtagningsprocedurerne bør Kommissionens direktiv 2002/63/EF af 11. juli 2002 om EF-metoder til prøveudtagning til officiel kontrol af pesticidrester i og på vegetabilske og animalske produkter og om ophævelse af direktiv 79/700/EØF (7), der omhandler de metoder og procedurer for prøveudtagning, som Codex Alimentarius-Kommissionen har anbefalet, finde anvendelse.

| (10) | Det er også nødvendigt at vurdere, om de maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer i babymad, der er fastsat i artikel 10 i Kommissionens direktiv 2006/141/EF af 22. december 2006 om modermælkserstatninger og tilskudsblandinger til spædbørn og småbørn (8) og i artikel 7 i Kommissionens direktiv 2006/125/EF af 5. december 2006 om forarbejdede levnedsmidler baseret på cerealier og babymad til spædbørn og småbørn (9), er overholdt, idet der udelukkende tages hensyn til de definitioner af restkoncentration, der er fastsat i forordning (EF) nr. 396/2005. |
| --- | --- |

(10)

Det er også nødvendigt at vurdere, om de maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer i babymad, der er fastsat i artikel 10 i Kommissionens direktiv 2006/141/EF af 22. december 2006 om modermælkserstatninger og tilskudsblandinger til spædbørn og småbørn (8) og i artikel 7 i Kommissionens direktiv 2006/125/EF af 5. december 2006 om forarbejdede levnedsmidler baseret på cerealier og babymad til spædbørn og småbørn (9), er overholdt, idet der udelukkende tages hensyn til de definitioner af restkoncentration, der er fastsat i forordning (EF) nr. 396/2005.

| (11) | Det er endvidere nødvendigt at vurdere eventuelle aggregerede, kumulative og synergistiske virkninger af pesticiderne, når de relevante metoder foreligger. Til at begynde med bør visse organophosphater, carbamater, triazoler og pyrethroider som anført i bilag I vurderes. |
| --- | --- |

(11)

Det er endvidere nødvendigt at vurdere eventuelle aggregerede, kumulative og synergistiske virkninger af pesticiderne, når de relevante metoder foreligger. Til at begynde med bør visse organophosphater, carbamater, triazoler og pyrethroider som anført i bilag I vurderes.

| (12) | Med hensyn til metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration vil medlemsstaterne kunne opfylde deres analyseforpligtelser via aftaler med officielle laboratorier, der allerede råder over de nødvendige validerede metoder. |
| --- | --- |

(12)

Med hensyn til metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration vil medlemsstaterne kunne opfylde deres analyseforpligtelser via aftaler med officielle laboratorier, der allerede råder over de nødvendige validerede metoder.

| (13) | Medlemsstaterne bør senest den 31. august hvert år fremlægge oplysninger vedrørende det foregående kalenderår. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterne bør senest den 31. august hvert år fremlægge oplysninger vedrørende det foregående kalenderår.

| (14) | For at undgå uklarhed som følge af en overlapning mellem på hinanden følgende flerårige programmer bør forordning (EU) nr. 915/2010 ophæves af hensyn til retssikkerheden. Den bør dog fortsat finde anvendelse på prøver testet i 2011. |
| --- | --- |

(14)

For at undgå uklarhed som følge af en overlapning mellem på hinanden følgende flerårige programmer bør forordning (EU) nr. 915/2010 ophæves af hensyn til retssikkerheden. Den bør dog fortsat finde anvendelse på prøver testet i 2011.

| (15) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(15)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Medlemsstaterne udtager og analyserer i 2012, 2013 og 2014 prøver for de pesticid/produktkombinationer, der er fastsat i bilag I.

Antallet af prøver af hvert produkt er angivet i bilag II.

Artikel 2

1.   Det parti, der udtages prøver fra, udvælges vilkårligt.

Prøveudtagningsproceduren, herunder antallet af enheder, skal opfylde bestemmelserne i direktiv 2002/63/EF.

2.   Prøverne analyseres i overensstemmelse med de definitioner af restkoncentration, der er fastsat i forordning (EF) nr. 396/2005. Hvor samme forordning ikke indeholder en udtrykkelig definition af restkoncentration for et givet pesticid, gælder restkoncentrationsdefinitionen i bilag I til nærværende forordning.

Artikel 3

1.   Medlemsstaterne indberetter resultaterne af analysen af prøverne i henholdsvis 2012, 2013 og 2014 senest den 31. august i henholdsvis 2013, 2014 og 2015. Resultaterne indberettes i overensstemmelse med standardprøvebeskrivelsen (Standard Sample Description (SSD)), jf. bilag III.

2.   Hvis definitionen af et pesticids restkoncentration omfatter aktivstoffer, metabolitter og/eller nedbrydnings- eller reaktionsprodukter, indberetter medlemsstaterne analyseresultaterne i overensstemmelse med den lovmæssige definition af pesticidets restkoncentration. Resultaterne for hver af de vigtigste isomerer eller metabolitter indberettes særskilt, i det omfang disse måles enkeltvis.

Artikel 4

Forordning (EØF) nr. 915/2010 ophæves.

Den finder dog fortsat anvendelse på prøver testet i 2011.

Artikel 5

Denne forordning træder i kraft den 1. januar 2012.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. december 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  EUT L 328 af 6.12.2008, s. 9.

2

(3)  EUT L 269 af 13.10.2010, s. 8.

3

(4)  The 2009 European Union Report on Pesticide Residues in Food. EFSA Journal 2011; 9(11):2430 [529 sider] (http://ec.europa.eu/food/plant/protection/pesticides/docs/2009_eu_report_ppesticide_residues_food_en.pdf)

4

(5)  Dokument nr. SANCO/10684/2009, gennemført pr. 1.1.2010 (http://ec.europa.eu/food/plant/protection/resources/qualcontrol_en.pdf).

5

(6)  Almindelige retningslinjer vedrørende SSD for EFSA-dataindsamling generelt - EFSA journal 2010; 8(1):1457 [54 sider] på adressen http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1457.htm.

6

(7)  EFT L 187 af 16.7.2002, s. 30.

7

(8)  EUT L 401 af 30.12.2006, s. 1.

8

(9)  EUT L 339 af 6.12.2006, s. 16.

9

---

BILAG I

| Del A: | Pesticid/produktkombinationer, som skal overvåges i/på vegetabilske produkter |
| --- | --- |

Del A:

Pesticid/produktkombinationer, som skal overvåges i/på vegetabilske produkter

2012

2013

2014

Bemærkninger

2,4-D

(2)

(3)

(1)

Note (8)

Restkoncentrationsdefinition: summen af 2,4-D og dets estere, udtrykt som 2,4-D.

Analysen af 2,4-D som fri syre foretages i 2012 på auberginer, blomkål og spisedruer, i 2013 på abrikoser og druer til vinfremstilling og i 2014 på appelsiner/mandariner. Andre produkter analyseres på frivillig basis.

2-Phenylphenol

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Abamectin

(2)

(3)

(1)

Note (8)

Restkoncentrationsdefinition: summen af avermectin B1a, avermectin B1b og delta-8,9-isomer af avermectin B1a.

Delta-8,9-isomeren af avermectin B1a analyseres på frivillig basis i 2012.

Acephat

(2)

(3)

(1)

Acetamiprid

(2)

(3)

(1)

Acrinathrin

(2)

(3)

(1)

Aldicarb

(2)

(3)

(1)

Amitraz

(2)

(3)

(1)

Restkoncentrationsdefinition: amitraz og metabolitter heraf indeholdende 2,4-dimethylanilin-delen, udtrykt som amitraz.

Analysen foretages i 2012 på sød peber, i 2013 på æbler og tomater og i 2014 på pærer. Andre produkter analyseres på frivillig basis.

Det kan accepteres, at amitraz (moderforbindelsen) og dets multirestmetodeegnede metabolitter 2,4-dimethylformanilid (DMF) og N-(2,4-dimethylphenyl)-N′-methylformamid (DMPF) analyseres og indberettes hver for sig.

Amitrol

(2)

(3)

(1)

Note (9)

Azinphos-methyl

(2)

(3)

(1)

Azoxystrobin

(2)

(3)

(1)

Benfuracarb

(2)

(3)

(1)

Hurtig og fuldstændig nedbrydning til carbofuran og 3-hydroxycarbofuran. Moderforbindelsen (benfuracarb) analyseres på frivillig basis.

Bifenthrin

(2)

(3)

(1)

Biphenyl

(2)

(3)

(1)

Bitertanol

(2)

(3)

(1)

Boscalid

(2)

(3)

(1)

Bromidion

(2)

(3)

(1)

Analysen foretages i 2012 udelukkende på sød peber, i 2013 på havesalat og tomater og i 2014 på ris. Andre produkter analyseres på frivillig basis.

Bromopropylat

(2)

(3)

(1)

Bromuconazol

(2)

(3)

(1)

Note (9)

Bupirimat

(2)

(3)

(1)

Buprofezin

(2)

(3)

(1)

Captan

(2)

(3)

(1)

Den specifikke restkoncentrationsdefinition af summen af captan og folpet gælder for kernefrugter, jordbær, hindbær, ribs og solbær, tomater og bønner; for andre produkter omfatter restkoncentrationsdefinitionen udelukkende captan.

Captan og folpet indberettes hver for sig, og summen i overensstemmelse med SSD.

Carbaryl

(2)

(3)

(1)

Carbendazim

(2)

(3)

(1)

Carbofuran

(2)

(3)

(1)

Carbosulfan

(2)

(3)

(1)

Hurtig og betydelig nedbrydning til carbofuran og 3-hydroxycarbofuran. Moderforbindelsen (carbosulfan) analyseres på frivillig basis.

Chlorantraniliprol

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Chlorfenapyr

(2)

(3)

(1)

Chlorfenvinphos

(2)

(3)

(1)

Note (9)

Chlormequat

(2)

(3)

(1)

Analysen foretages i 2012 på auberginer, spisedruer og hvede, i 2013 på rug/havre, tomater og druer til vinfremstilling og i 2014 på gulerødder, pærer, ris og hvedemel. Andre produkter analyseres på frivillig basis.

Chlorothalonil

(2)

(3)

(1)

Chlorpropham

(2)

(3)

(1)

Note (8)

Restkoncentrationsdefinition: chlorpropham og 3-chloranilin, udtrykt som chlorpropham.

For kartofler (opført for 2014) omfatter restkoncentrationsdefinitionen udelukkende moderforbindelsen.

Chlorpyrifos

(2)

(3)

(1)

Chlorpyrifos-methyl

(2)

(3)

(1)

Clofentezin

(2)

(3)

(1)

Analysen foretages ikke på kornprodukter.

Clothianidin

(2)

(3)

(1)

Cyfluthrin

(2)

(3)

(1)

Cymoxanil

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Cypermethrin

(2)

(3)

(1)

Cyproconazol

(2)

(3)

(1)

Cyprodinil

(2)

(3)

(1)

Cyromazin

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Deltamethrin (cis-deltamethrin)

(2)

(3)

(1)

Diazinon

(2)

(3)

(1)

Dichlofluanid

(2)

(3)

(1)

Note (9)
   (8)

Restkoncentrationsdefinitionen omfatter udelukkende moderforbindelsen. Metabolitten DMSA (N,N-dimethyl-N-phenylsulfamid) overvåges og indberettes, i den udstrækning de nødvendige validerede metoder foreligger.

Dichlorvos

(2)

(3)

(1)

Dicloran

(2)

(3)

(1)

Dicofol

(2)

(3)

(1)

Analysen foretages ikke på kornprodukter.

Dicrotophos

(2)

(3)

(1)

Restkoncentrationsdefinitionen omfatter udelukkende moderforbindelsen.

Analysen foretages i 2012 på auberginer og blomkål og i 2014 på bønner. Andre produkter analyseres på frivillig basis.

Diethofencarb

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Difenoconazol

(2)

(3)

(1)

Diflubenzuron

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Dimethoat

(2)

(3)

(1)

Restkoncentrationsdefinition: summen af dimethoat og omethoat, udtrykt som dimethoat. Dimethoat og omethoat indberettes hver for sig, og summen i overensstemmelse med SSD.

Dimethomorph

(2)

(3)

(1)

Analysen foretages ikke på kornprodukter.

Diniconazol

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Diphenylamin

(2)

(3)

(1)

Dithianon

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Dithiocarbamater

(2)

(3)

(1)

Restkoncentrationsdefinition: dithiocarbamater, udtrykt som CS2, herunder maneb, mancozeb, metiram, propineb, thiram og ziram.

Analysen foretages på alle de opførte produkter undtagen appelsinsaft og olivenolie.

Dodin

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Endosulfan

(2)

(3)

(1)

EPN

(2)

(3)

(1)

Epoxiconazol

(2)

(3)

(1)

Ethephon

(2)

(3)

(1)

Analysen foretages i 2012 på appelsinsaft, sød peber, hvede og spisedruer, i 2013 på æbler, rug/havre, tomater og druer til vinfremstilling og i 2014 på appelsiner/mandariner, ris og hvedemel. Andre produkter analyseres på frivillig basis.

Ethion

(2)

(3)

(1)

Ethirimol

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Analysen foretages ikke på kornprodukter.

Ethofenprox

(2)

(3)

(1)

Ethoprophos

(2)

(3)

(1)

Famoxadon

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Fenamiphos

(2)

(3)

(1)

Fenamidon

(2)

(3)

(1)

Fenarimol

(2)

(3)

(1)

Analysen foretages ikke på kornprodukter.

Fenazaquin

(2)

(3)

(1)

Analysen foretages ikke på kornprodukter.

Fenbuconazol

(2)

(3)

(1)

Fenbutatinoxid

(2)

(3)

(1)

Note (8)

Analysen foretages i 2012 på auberginer, sød peber og spisedruer, i 2013 på æbler og tomater og i 2014 på appelsiner/mandariner og pærer. Andre produkter analyseres på frivillig basis.

Fenhexamid

(2)

(3)

(1)

Fenitrothion

(2)

(3)

(1)

Fenoxycarb

(2)

(3)

(1)

Fenpropathrin

(2)

(3)

(1)

Fenpropimorph

(2)

(3)

(1)

Fenpyroximat

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Fenthion

(2)

(3)

(1)

Note (9)

Fenvalerat/esfenvalerat (summen)

(2)

(3)

(1)

Fipronil

(2)

(3)

(1)

Note (8)

Restkoncentrationsdefinition: summen af fipronil + sulfonmetabolit (MB46136), udtrykt som fipronil.

Fluazifop

(2)

(3)

(1)

Note (8)

Restkoncentrationsdefinition: fluazifop-P-butyl (fluazifopsyre (fri og konjugeret)).

Analysen for fluazifop som fri syre og butylesteren foretages i 2012 på blomkål, ærter og sød peber, i 2013 på hovedkål og jordbær og i 2014 på bønner, gulerødder, kartofler og spinat. Andre produkter analyseres på frivillig basis.

Fludioxonil

(2)

(3)

(1)

Flufenoxuron

(2)

(3)

(1)

Fluopyram

(3)

(1)

Note (7)

Fluquinconazol

(2)

(3)

(1)

Note (9)

Flusilazol

(2)

(3)

(1)

Flutriafol

(2)

(3)

(1)

Folpet

(2)

(3)

(1)

Den specifikke restkoncentrationsdefinition af summen af captan og folpet gælder for kernefrugter, jordbær, hindbær, ribs og solbær, tomater og bønner; for andre produkter omfatter restkoncentrationsdefinitionen kun folpet.

Folpet og captan indberettes hver for sig, og summen i overensstemmelse med SSD.

Formetanat

(2)

(3)

(1)

Note (9)

Restkoncentrationsdefinition: summen af formetanat og salte heraf, udtrykt som formetanathydrochlorid.

Formothion

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Fosthiazat

(2)

(3)

(1)

Note (9)

Glyphosat

(2)

(3)

(1)

Analysen foretages i 2012 på hvede, i 2013 på rug/havre og i 2014 på hvedemel. Andre produkter analyseres på frivillig basis.

Haloxyfop, inklusive haloxyfop-R

(2)

(3)

(1)

Note (8)

Restkoncentrationsdefinition: haloxyfop-R-methylester, haloxyfop-R og konjugater af haloxyfop-R, udtrykt som haloxyfop-R.

Analysen af haloxyfop som fri syre foretages i 2012 på blomkål og ærter, i 2013 på hovedkål og jordbær og i 2014 på bønner (med bælg), gulerødder, kartofler og spinat. Andre produkter analyseres på frivillig basis.

Hexaconazol

(2)

(3)

(1)

Hexythiazox

(2)

(3)

(1)

Analysen foretages ikke på kornprodukter.

Imazalil

(2)

(3)

(1)

Imidacloprid

(2)

(3)

(1)

Indoxacarb

(2)

(3)

(1)

Iprodion

(2)

(3)

(1)

Iprovalicarb

(2)

(3)

(1)

Isocarbophos

(2)

(3)

(1)

Note (7). Restkoncentrationsdefinitionen omfatter udelukkende moderforbindelsen.

Isofenphos-methyl

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Isoprocarb

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Kresoxim-methyl

(2)

(3)

(1)

Lambda-cyhalothrin

(2)

(3)

(1)

Linuron

(2)

(3)

(1)

Note (9)

Lufenuron

(2)

(3)

(1)

Malathion

(2)

(3)

(1)

Mandipropamid

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Mepanipyrim

(2)

(3)

(1)

Note (8)

Restkoncentrationsdefinition: mepanipyrim og metabolitten 2-anilino-4-(2-hydroxypropyl)-6-methylpyrimidin, udtrykt som mepanipyrim.

Mepiquat

(2)

(3)

(1)

Analysen foretages i 2012 på hvede, i 2013 på rug/havre og tomater og i 2014 på pærer, ris og hvedemel. Andre produkter analyseres på frivillig basis.

Meptyldinocap

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Restkoncentrationsdefinition: summen af 2,4-DNOPC og 2,4-DNOP, udtrykt som meptyldinocap.

Metalaxyl

(2)

(3)

(1)

Metconazol

(2)

(3)

(1)

Methamidophos

(2)

(3)

(1)

Methidathion

(2)

(3)

(1)

Methiocarb

(2)

(3)

(1)

Methomyl

(2)

(3)

(1)

Methomyl og thiodicarb indberettes hver for sig, og summen i overensstemmelse med SSD.

Methoxychlor

(2)

(3)

(1)

Note (9)

Methoxyfenozid

(2)

(3)

(1)

Metobromuron

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Restkoncentrationsdefinitionen omfatter udelukkende moderforbindelsen.

Monocrotophos

(2)

(3)

(1)

Myclobutanil

(2)

(3)

(1)

Nitenpyram

(2)

(3)

(1)

Analysen foretages i 2012 på sød peber, i 2013 på ferskner og i 2014 på agurker og bønner (med bælg). Andre produkter analyseres på frivillig basis.

Restkoncentrationsdefinitionen omfatter udelukkende moderforbindelsen.

Oxadixyl

(2)

(3)

(1)

Oxamyl

(2)

(3)

(1)

Oxydemeton-methyl

(2)

(3)

(1)

Paclobutrazol

(2)

(3)

(1)

Parathion

(2)

(3)

(1)

Parathion-methyl

(2)

(3)

(1)

Note (9)

Penconazol

(2)

(3)

(1)

Pencycuron

(2)

(3)

(1)

Pendimethalin

(2)

(3)

(1)

Phenthoat

(2)

(3)

(1)

Phosalon

(2)

(3)

(1)

Phosmet

(2)

(3)

(1)

Phoxim

(2)

(3)

(1)

Note (9)

Pirimicarb

(2)

(3)

(1)

Pirimiphos-methyl

(2)

(3)

(1)

Prochloraz

(2)

(3)

(1)

Restkoncentrationsdefinition: summen af prochloraz + metabolitter heraf indeholdende 2,4,6-trichlorphenol-delen, udtrykt som prochloraz.

Procymidon

(2)

(3)

(1)

Profenofos

(2)

(3)

(1)

Propamocarb

(2)

(3)

(1)

Analysen foretages i 2012 på auberginer, blomkål og sød peber, i 2013 på æbler, hovedkål, havesalat, spisedruer og tomater og i 2014 på bønner, gulerødder, agurker, appelsiner/klementiner, kartofler og jordbær. Andre produkter analyseres på frivillig basis.

Propargit

(2)

(3)

(1)

Propiconazol

(2)

(3)

(1)

Propoxur

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Propyzamid

(2)

(3)

(1)

Prothioconazol

(2)

(3)

(1)

Note (9)

Restkoncentrationsdefinition: prothioconazoldesthio

Prothiofos

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Restkoncentrationsdefinitionen omfatter udelukkende moderforbindelsen.

Pymetrozin

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Analysen foretages i 2012 på frivillig basis (med fokus på auberginer og sød peber). Analysen foretages i 2013 på hovedkål, havesalat, jordbær og tomater og i 2014 på agurker. Andre produkter analyseres på frivillig basis.

Pyraclostrobin

(2)

(3)

(1)

Pyrethriner

(2)

(3)

(1)

Note (8)

Pyridaben

(2)

(3)

(1)

Pyrimethanil

(2)

(3)

(1)

Pyriproxyfen

(2)

(3)

(1)

Quinoxyfen

(2)

(3)

(1)

Rotenon

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Spinosad

(2)

(3)

(1)

Spirodiclofen

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Spiromesifen

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Spiroxamin

(2)

(3)

(1)

Tau-fluvalinat

(2)

(3)

(1)

Tebuconazol

(2)

(3)

(1)

Tebufenozid

(2)

(3)

(1)

Tebufenpyrad

(2)

(3)

(1)

Analysen foretages ikke på kornprodukter.

Teflubenzuron

(2)

(3)

(1)

Tefluthrin

(2)

(3)

(1)

Terbuthylazin

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Tetraconazol

(2)

(3)

(1)

Tetradifon

(2)

(3)

(1)

Analysen foretages ikke på kornprodukter.

Tetramethrin

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Restkoncentrationsdefinitionen omfatter udelukkende moderforbindelsen.

Thiabendazol

(2)

(3)

(1)

Thiacloprid

(2)

(3)

(1)

Thiamethoxam

(2)

(3)

(1)

Restkoncentrationsdefinition: summen af thiamethoxam og clothianidin, udtrykt som thiamethoxam.

Thiamethoxam og clothianidin indberettes hver for sig, og summen i overensstemmelse med SSD.

Thiophanat-methyl

(2)

(3)

(1)

Tolclofos-methyl

(2)

(3)

(1)

Tolylfluanid

(2)

(3)

(1)

Analysen foretages ikke på kornprodukter.

Triadimefon og triadimenol

(2)

(3)

(1)

Restkoncentrationsdefinition: summen af triadimefon og triadimenol.

De to stoffer indberettes hver for sig, og summen i overensstemmelse med SSD.

Triazophos

(2)

(3)

(1)

Trichlorfon

(2)

(3)

(1)

Note (7)

Trifloxystrobin

(2)

(3)

(1)

Triflumuron

(2)

(3)

(1)

Trifluralin

(2)

(3)

(1)

Triticonazol

(2)

(3)

(1)

Vinclozolin

(2)

(3)

(1)

Note (8)

Analysen foretages ikke på kornprodukter.

Restkoncentrationsdefinition: summen af vinclozolin og alle metabolitter indeholdende 3,5-dichloranilin-delen, udtrykt som vinclozolin.

Zoxamid

(2)

(3)

(1)

| Del B: | Pesticid/produktkombinationer, som skal overvåges i/på animalske produkter |
| --- | --- |

Del B:

Pesticid/produktkombinationer, som skal overvåges i/på animalske produkter

2012

2013

2014

Bemærkninger

Aldrin og dieldrin

(4)

(5)

(6)

Restkoncentrationsdefinition: aldrin og dieldrin tilsammen, udtrykt som dieldrin.

Azinphos-ethyl

(4)

(5)

(6)

Bifenthrin

(4)

(5)

(6)

Bixafen

(4)

(5)

(6)

Note (7)

Analysen foretages på frivillig basis på æg (2012) samt mælk og svinekød (2013).

Boscalid

(4)

(5)

(6)

Note (7)

Restkoncentrationsdefinition: summen af boscalid og M 510F01, herunder konjugater, udtrykt som boscalid.

Analysen for boscalid-moderforbindelsen foretages på frivillig basis på smør (2012) og mælk (2013).

Carbendazim og thiophanat-methyl, udtrykt som carbendazim

(5)

(6)

Restkoncentrationsdefinition: carbendazim og thiophanat-methyl, udtrykt som carbendazim.

Carbendazim analyseres på frivillig basis fra og med 2013.

Chlordan

(4)

(5)

(6)

Restkoncentrationsdefinition: summen af cis- og trans-isomererne og oxichlordan, udtrykt som chlordan.

Chlormequat

(5)

(6)

Analysen foretages på frivillig basis på komælk fra og med 2013.

Chlorbenzilat

(4)

(5)

(6)

Note (7)

Chlorpropham

(4)

(5)

(6)

Note (7)

Restkoncentrationsdefinition: chlorpropham og 4'-hydroxychlorpropham-O-sulfonsyre (4-HSA), udtrykt som chlorpropham.

Analysen foretages på frivillig basis på smør (2012) og mælk (2013).

Chlorpyrifos

(4)

(5)

(6)

Chlorpyrifos-methyl

(4)

(5)

(6)

Clopyralid

(6)

Ikke relevant for denne gruppe af produkter i 2012/2013.

Cyfluthrin

(4)

(5)

(6)

Restkoncentrationsdefinition: cyfluthrin, herunder andre blandinger af isomerer (summen af isomerer) (F).

Cypermethrin

(4)

(5)

(6)

Restkoncentrationsdefinition: cypermethrin, herunder andre blandinger af isomerer (summen af isomerer).

Cyproconazol

(6)

Ikke relevant for denne gruppe af produkter i 2012/2013.

Analyseres på frivillig basis i 2014.

DDT

(4)

(5)

(6)

Restkoncentrationsdefinition: summen af p,p′-DDT, o,p′-DDT, p,p′-DDE og p,p′-DDD (TDE), udtrykt som DDT.

Deltamethrin

(4)

(5)

(6)

Restkoncentrationsdefinition: cis-deltamethrin.

Diazinon

(4)

(5)

(6)

Dicamba

(6)

Ikke relevant for denne gruppe af produkter i 2012/2013.

Analyseres på frivillig basis i 2014.

Dichlorprop, inklusive dichlorprop-P

(6)

Ikke relevant for denne gruppe af produkter i 2012/2013.

Analyseres på frivillig basis i 2014.

Endosulfan

(4)

(5)

(6)

Restkoncentrationsdefinition: summen af alfa- og beta-isomerer og endosulfansulfat, udtrykt som endosulfan.

Endrin

(4)

(5)

(6)

Epoxiconazol

(6)

Ikke relevant for denne gruppe af produkter i 2012/2013.

Analyseres på frivillig basis i 2014.

Ethofenprox

(4)

(5)

(6)

Note (7)

Analysen foretages på frivillig basis på smør (2012) og mælk (2013).

Famoxadon

(4)

(5)

(6)

Note (7)

Analysen foretages på frivillig basis på smør (2012) og mælk (2013).

Fenpropidin

(6)

Ikke relevant for denne gruppe af produkter i 2012/2013.

Restkoncentrationsdefinition: summen af fenpropidin og CGA289267, udtrykt som fenpropidin.

Analyseres på frivillig basis i 2014.

Fenpropimorph

(5)

(6)

Restkoncentrationsdefinition: fenpropimorphcarboxylsyre (BF 421-2), udtrykt som fenpropimorph.

Analysen foretages på frivillig basis på svinekød i 2013.

Fenthion

(4)

(5)

(6)

Restkoncentrationsdefinition: summen af fenthion og dets oxygenanalog og sulfoxider og sulfon heraf, udtrykt som moderforbindelsen (F).

Fenvalerat/esfenvalerat

(4)

(5)

(6)

Fluazifop

(5)

(6)

Restkoncentrationsdefinition: fluazifop-P-butyl (fluazifopsyre (fri og konjugeret)).

Analysen foretages på frivillig basis på mælk i 2013.

Fluquinconazol

(4)

(5)

(6)

Note (7)

Analysen foretages på frivillig basis på smør i 2012.

Fluopyram

(5)

(6)

Note (7)

Fluroxypyr

(6)

Flusilazol

(5)

(6)

Ikke relevant for denne gruppe af produkter i 2012.

Restkoncentrationsdefinition: summen af flusilazol og metabolitten IN-F7321 ([bis-(4-fluorphenyl)methyl]silanol) heraf, udtrykt som flusilazol (F).

Analysen foretages på frivillig basis på svinekød i 2013.

Glufosinat-ammonium

(6)

Ikke relevant for denne gruppe af produkter i 2012/2013.

Restkoncentrationsdefinition: summen af glufosinat, salte heraf, MPP og NAG, udtrykt som glufosinatækvivalenter.

Analyseres på frivillig basis i 2014.

Glyphosat

(6)

Ikke relevant for denne gruppe af produkter i 2012/2013.

Analyseres på frivillig basis i 2014.

Haloxyfop

(4)

(5)

(6)

Note (7)

Restkoncentrationsdefinition: haloxyfop-R og konjugater af haloxyfop-R, udtrykt som haloxyfop-R (F).

Analysen foretages på frivillig basis på smør (2012) og mælk (2013).

Heptachlor

(4)

(5)

(6)

Restkoncentrationsdefinition: summen af heptachlor og heptachlorepoxid, udtrykt som heptachlor.

Hexachlorbenzen

(4)

(5)

(6)

Hexachlorcyclohexan (HCH), alfa-isomer

(4)

(5)

(6)

Hexachlorcyclohexan (HCH), beta-isomer

(4)

(5)

(6)

Hexachlorcyclohexan (HCH) (gamma-isomer) (lindan) (F)

(4)

(5)

(6)

Indoxacarb

(4)

(5)

(6)

Note (7)

Restkoncentrationsdefinition: indoxacarb som summen af S- og R-isomerer

Analysen foretages på frivillig basis på smør (2012) og mælk (2013).

Ioxynil

(5)

(6)

Restkoncentrationsdefinition: summen af ioxynil og salte og estere heraf, udtrykt som ioxynil (F).

Analysen foretages på frivillig basis på svinekød i 2013.

Maleinhydrazid

(4)

(5)

(6)

Note (7)

For mælk og mælkeprodukter er restkoncentrationsdefinitionen: maleinhydrazid og konjugater heraf, udtrykt som maleinhydrazid.

Analysen foretages på frivillig basis på komælk i 2013.

Analysen foretages på frivillig basis på æg i 2012.

Mepiquat

(6)

Ikke relevant for denne gruppe af produkter i 2012/2013.

Analyseres på frivillig basis i 2014.

Metaflumizon

(4)

(5)

(6)

Note (7)

Restkoncentrationsdefinition: summen af E- og Z-isomerer)

Analysen foretages på frivillig basis på æg i 2012.

Metazachlor

(6)

Ikke relevant for denne gruppe af produkter i 2012/2013.

Restkoncentrationsdefinition: metazachlor, herunder nedbrydnings- og reaktionsprodukter, som kan bestemmes som 2,6-dimethylanilin, beregnet samlet som metazachlor.

Methidathion

(4)

(5)

(6)

Methoxychlor

(4)

(5)

(6)

Parathion

(4)

(5)

(6)

Parathion-methyl

(4)

(5)

(6)

Restkoncentrationsdefinition: summen af parathion-methyl og paraoxon-methyl, udtrykt som parathion-methyl.

Permethrin

(4)

(5)

(6)

Restkoncentrationsdefinition: summen af cis- og trans-permethrin.

Pirimiphos-methyl

(4)

(5)

(6)

Prochloraz

(5)

(6)

Restkoncentrationsdefinition: summen af prochloraz + metabolitter heraf indeholdende 2,4,6-trichlorphenol-delen, udtrykt som prochloraz.

Analysen foretages på frivillig basis på svinekød i 2013.

Profenofos

(4)

(5)

(6)

Prothioconazol

(6)

Ikke relevant for denne gruppe af produkter i 2012/2013.

Restkoncentrationsdefinition: prothioconazoldesthio.

Pyrazophos

(4)

(5)

(6)

Pyridat

(6)

Ikke relevant for denne gruppe af produkter i 2012/2013.

Restkoncentrationsdefinition: summen af pyridat, dets hydrolyseprodukt CL 9673 (6-chlor-4-hydroxy-3-phenylpyridazin) og hydrolyserbare konjugater af CL 9673, udtrykt som pyridat.

Resmethrin

(4)

(5)

(6)

Restkoncentrationsdefinition: summen af isomererne (F).

Spinosad

(6)

Ikke relevant for denne gruppe af produkter i 2012/2013.

Restkoncentrationsdefinition: summen af spinosyn A og spinosyn D, udtrykt som spinosad (F).

Spiroxamin

(5)

(6)

Restkoncentrationsdefinition: spiroxamincarboxylsyre, udtrykt som spiroxamin.

Analysen foretages på frivillig basis på mælk i 2013.

Tau-fluvalinat

(4)

(5)

(6)

Analysen foretages på frivillig basis på smør (2012) og mælk (2013).

Tebuconazol

(6)

Ikke relevant for denne gruppe af produkter i 2012/2013.

Analyseres på frivillig basis i 2014.

Tetraconazol

(4)

(5)

(6)

Analysen foretages på frivillig basis på smør (2012) og mælk (2013).

Thiacloprid

(6)

Ikke relevant for denne gruppe af produkter i 2012/2013.

Analyseres på frivillig basis i 2014.

Topramezon

(6)

Note (7)

Ikke relevant for denne gruppe af produkter i 2012/2013.

Restkoncentrationsdefinition: BAS 670H.

Triazophos

(4)

(5)

(6)

---

(1)  Bønner med bælg (friske eller frosne), gulerødder, agurker, appelsiner eller mandariner, pærer, kartofler, ris, spinat (frisk eller frossen) og hvedemel.

(2)  Auberginer, bananer, blomkål eller broccoli, spisedruer, appelsinsaft, ærter uden bælg (friske eller frosne), peberfrugter (søde), hvede og jomfruolivenolie (olieforarbejdningsfaktor = 5, med udgangspunkt i et standardproduktionsudbytte for olivenolieproduktion på 20 % af olivenhøsten).

(3)  Æbler, hovedkål, porrer, havesalat, tomater, ferskner (herunder nektariner og lignende krydsninger), rug eller havre, jordbær og druer til vinfremstilling (røde eller hvide).

(4)  Smør og hønseæg.

(5)  Komælk og svinekød.

(6)  Fjerkrækød, lever (af kvæg og andre drøvtyggere, svin og fjerkræ).

(7)  Analyseres på frivilligt grundlag i 2012.

(8)  Stoffer med en vanskelig restkoncentrationsdefinition. De officielle laboratorier skal analysere disse stoffer med henblik på en fuldstændig restkoncentrationsdefinition i overensstemmelse med laboratoriernes evner og kapacitet og indberette resultaterne i overensstemmelse med den fastlagte SSD.

(9)  Stoffer, for hvilke påvisningsniveauet ifølge 2009-programmet for offentlig kontrol ikke er højt. Disse stoffer skal analyseres af de officielle laboratorier, der allerede råder over de nødvendige validerede metoder. Det er ikke obligatorisk for laboratorier, der ikke råder over en valideret metode, at få valideret en sådan i 2012 og 2013.

---

BILAG II

Antal prøver, jf. artikel 1

| 1. | Det antal prøver, der skal udtages og analyseres af hver medlemsstat, er fastsat i skemaet i punkt 5. |
| --- | --- |

1.

Det antal prøver, der skal udtages og analyseres af hver medlemsstat, er fastsat i skemaet i punkt 5.

| 2. | Ud over de prøver, der kræves i henhold til skemaet i punkt 5, skal hver medlemsstat i 2012 udtage og analysere 10 prøver af forarbejdet babymad baseret på cerealier.
  Ud over de prøver, der kræves i henhold til skemaet, skal hver medlemsstat i 2013 udtage og analysere i alt 10 prøver af fødevarer til spædbørn og småbørn.
  Ud over de prøver, der kræves i henhold til skemaet, skal hver medlemsstat i 2014 udtage og analysere i alt 10 prøver af modermælkserstatninger og tilskudsblandinger til spædbørn og småbørn. |
| --- | --- |

2.

Ud over de prøver, der kræves i henhold til skemaet i punkt 5, skal hver medlemsstat i 2012 udtage og analysere 10 prøver af forarbejdet babymad baseret på cerealier.

Ud over de prøver, der kræves i henhold til skemaet, skal hver medlemsstat i 2013 udtage og analysere i alt 10 prøver af fødevarer til spædbørn og småbørn.

Ud over de prøver, der kræves i henhold til skemaet, skal hver medlemsstat i 2014 udtage og analysere i alt 10 prøver af modermælkserstatninger og tilskudsblandinger til spædbørn og småbørn.

| 3. | Om muligt skal 1 prøve pr. vare, der skal udtages og analyseres i henhold til skemaet i punkt 5, hidrøre fra økologiske landbrugsprodukter. |
| --- | --- |

3.

Om muligt skal 1 prøve pr. vare, der skal udtages og analyseres i henhold til skemaet i punkt 5, hidrøre fra økologiske landbrugsprodukter.

| 4. | Medlemsstater, der anvender metoder til samtidig påvisning af flere restkoncentrationer (multirestmetoder), kan anvende kvalitative screeningsmetoder på op til 15 % af de prøver, der skal udtages og analyseres i henhold til skemaet i punkt 5. Hvis en medlemsstat anvender kvalitative screeningsmetoder, skal den analysere det resterende antal prøver ved hjælp af metoder til samtidig påvisning af flere restkoncentrationer.
  Hvis resultaterne af kvalitative screeninger er positive, skal medlemsstaterne anvende en sædvanlig målmetode til at bestemme resultaterne. |
| --- | --- |

4.

Medlemsstater, der anvender metoder til samtidig påvisning af flere restkoncentrationer (multirestmetoder), kan anvende kvalitative screeningsmetoder på op til 15 % af de prøver, der skal udtages og analyseres i henhold til skemaet i punkt 5. Hvis en medlemsstat anvender kvalitative screeningsmetoder, skal den analysere det resterende antal prøver ved hjælp af metoder til samtidig påvisning af flere restkoncentrationer.

Hvis resultaterne af kvalitative screeninger er positive, skal medlemsstaterne anvende en sædvanlig målmetode til at bestemme resultaterne.

| 5. | Antal prøver pr. medlemsstat






  Medlemsstat | Prøver |
| --- | --- | --- |
| BE | 12 (1)

  15 (2) |
| BG | 12 (1)

  15 (2) |
| CZ | 12 (1)

  15 (2) |
| DK | 12 (1)

  15 (2) |
| DE | 93 |
| EE | 12 (1)

  15 (2) |
| EL | 12 (1)

  15 (2) |
| ES | 45 |
| FR | 66 |
| IE | 12 (1)

  15 (2) |
| IT | 65 |
| CY | 12 (1)

  15 (2) |
| LV | 12 (1)

  15 (2) |
| LT | 12 (1)

  15 (2) |
| LU | 12 (1)

  15 (2) |
| HU | 12 (1)

  15 (2) |
| MT | 12 (1)

  15 (2) |
| NL | 17 |
| AT | 12 (1)

  15 (2) |
| PL | 45 |
| PT | 12 (1)

  15 (2) |
| RO | 17 |
| SI | 12 (1)

  15 (2) |
| SK | 12 (1)

  15 (2) |
| FI | 12 (1)

  15 (2) |
| SE | 12 (1)

  15 (2) |
| UK | 66 |
| MINDSTE ANTAL PRØVER I ALT: 642 |

5.

Antal prøver pr. medlemsstat

Medlemsstat

Prøver

BE

12 (1)

15 (2)

BG

12 (1)

15 (2)

CZ

12 (1)

15 (2)

DK

12 (1)

15 (2)

DE

93

EE

12 (1)

15 (2)

EL

12 (1)

15 (2)

ES

45

FR

66

IE

12 (1)

15 (2)

IT

65

CY

12 (1)

15 (2)

LV

12 (1)

15 (2)

LT

12 (1)

15 (2)

LU

12 (1)

15 (2)

HU

12 (1)

15 (2)

MT

12 (1)

15 (2)

NL

17

AT

12 (1)

15 (2)

PL

45

PT

12 (1)

15 (2)

RO

17

SI

12 (1)

15 (2)

SK

12 (1)

15 (2)

FI

12 (1)

15 (2)

SE

12 (1)

15 (2)

UK

66

MINDSTE ANTAL PRØVER I ALT: 642

---

(1)  Mindste antal prøver for hver anvendt metode til påvisning af en enkelt restkoncentration.

(2)  Mindste antal prøver for hver anvendt metode til samtidig påvisning af flere restkoncentrationer.

---

BILAG III

| (1) | Formatet til indberetning af resultaterne af pesticidrestanalyserne er standardprøvebeskrivelsen (Standard Sample Description (SSD)) for fødevarer og foder. |
| --- | --- |

(1)

Formatet til indberetning af resultaterne af pesticidrestanalyserne er standardprøvebeskrivelsen (Standard Sample Description (SSD)) for fødevarer og foder.

| (2) | SSD omfatter en liste over standardiserede dataelementer (elementer, der beskriver prøvernes karakteristika eller analyseresultater, såsom oprindelsesland, produkt, analysemetode, detektionsgrænse, resultat osv.), kontrolleret terminologi og valideringsregler til forbedring af datakvaliteten.

  Tabel 1


  Liste over dataelementer i standardprøvebeskrivelsen











  Elementkode | Elementnavn | Elementlabel | Datatype (1) | Kontrolleret terminologi | Beskrivelse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| S.01 | labSampCode | Laboratorieprøvekode | xs:string (20) | | Alfanumerisk kode for den analyserede prøve. |
| S.03 | lang | Sprog | xs:string (2) | LANG | Anvendt sprog til udfyldelse af fritekstfelterne (ISO-639-1). |
| S.04 | sampCountry | Prøveudtagningsland | xs:string (2) | COUNTRY | Landet, som prøven er udtaget i (ISO 3166-1-alfa-2). |
| S.06 | origCountry | Produktets oprindelsesland | xs:string (2) | COUNTRY | Produktets oprindelsesland (ISO 3166-1-alfa-2, landekode). |
| S.13 | prodCode | Produktkode | xs:string (20) | MATRIX | Den analyserede fødevare, beskrevet i overensstemmelse med MATRIX-kataloget. |
| S.14 | prodText | Fuldtekstbeskrivelse af produktet | xs:string (250) | | Detaljeret beskrivelse (fritekst) af produktet, som der er udtaget prøve af. Dette element er obligatorisk, hvis »Produktkode« er »XXXXXXA« (ikke på listen). |
| S.15 | prodProdMeth | Fremstillingsmetode | xs:string (5) | PRODMD | Kode for supplerende oplysninger om produktionstypen for den analyserede fødevare. |
| S.17 | prodTreat | Produktbehandling | xs:string(5) | PRODTR | Bruges til at beskrive de behandlinger eller processer, som fødevaren har gennemgået. |
| S.21 | prodCom | Bemærkninger til produktet | xs:string (250) | | Supplerende oplysninger om produktet, især nærmere oplysninger om tilberedning i hjemmet, hvis de foreligger. |
| S.28 | sampY | Prøveudtagningsår | xs:decimal (4,0) | | Prøveudtagningsår. |
| S.29 | sampM | Prøveudtagningsmåned | xs:decimal (2,0) | | Prøveudtagningsmåneden. Hvis prøveudtagningen er foretaget over en vis periode, skal dette felt indeholde den måned, hvor den første prøve er udtaget. |
| S.30 | sampD | Prøveudtagningsdag | xs:decimal (2,0) | | Prøveudtagningsdagen. Hvis prøveudtagningen er foretaget over en vis periode, skal dette felt indeholde den dag, hvor den første prøve er udtaget. |
| S.31 | progCode | Programnummer | xs:string (20) | | Afsenderens entydige identifikationskode for det program eller det projekt, den analyserede prøve er udtaget som led i. |
| S.32 | progLegalRef | Programmets retsgrundlag | xs:string (100) | | Henvisning til den retsakt, programmet er omfattet af (identificeret ved programnummer). |
| S.33 | progSampStrategy | Prøveudtagningsstrategi | xs:string (5) | SAMPSTR | Prøveudtagningsstrategi (ref.: EUROSTAT - Typology of sampling strategy, udgaven fra juli 2009), som er fulgt i programmet eller projektet, identificeret ved programkode. |
| S.34 | progType | Type prøveudtagningsprogram | xs:string (5) | SRCTYP | Det angives, hvilken type program prøverne er udtaget som led i. |
| S.35 | sampMethod | Prøveudtagningsmetode | xs:string (5) | SAMPMD | Kode, som beskriver den anvendte prøveudtagningsmetode. |
| S.39 | sampPoint | Prøveudtagningspunkt | xs:string (10) | SAMPNT | Det punkt i fødevarekæden, hvor prøven er udtaget (dokument ESTAT/F5/ES/155, »Data dictionary of activities of the establishments«). |
| L.01 | labCode | Laboratorium | xs:string (100) | | Laboratoriekode (den nationale laboratoriekode, hvis den er tildelt). Denne kode skal være entydig og skal være den samme i alle indberetninger. |
| L.02 | labAccred | Laboratorieakkreditering | xs:string (5) | LABACC | Laboratorieakkreditering efter ISO/IEC 17025. |
| R.01 | resultCode | Resultatkode | xs:string (40) | | Entydigt identifikationsnummer for et analyseresultat (en række i datatabellen) i den overførte fil. Resultatkoden skal benyttes konsekvent på organisationsplan og vil blive brugt ved efterfølgende opdateringer/sletninger foretaget af afsender. |
| R.02 | analysisY | Analyseår | xs:decimal (4,0) | | Året, hvor analysen er afsluttet. |
| R.06 | paramCode | Parameterkode | xs:string (20) | PARAM | Analyseparameter/analyt, beskrevet i overensstemmelse med stoffets kode i PARAM-kataloget. |
| R.07 | paramText | Parametertekst | xs:string (250) | | Beskrivelse (fritekst) af parameteren. Dette element er obligatorisk, hvis »Parameterkode« er »RF-XXXX-XXX-XXX« (ikke på listen). |
| R.08 | paramType | Type parameter | xs:string (5) | PARTYP | Det defineres, hvorvidt den indberettede parameter er en individuel rest/analyt, en restkoncentrationsdefinition som en sum eller en del af en sum. |
| R.12 | accredProc | Akkrediteringsprocedure for analysemetoden | xs:string (5) | MDSTAT | Den akkrediteringsprocedure, der er anvendt til analysemetoden. |
| R.13 | resUnit | Resultatenhed | xs:string (5) | UNIT | Alle resultater indberettes i mg/kg. |
| R.14 | resLOD | LOD-resultat | xs:double | | Detektionsgrænse indberettet i enheden specificeret ved variablen »Resultatenhed«. |
| R.15 | resLOQ | LOQ-resultat | xs:double | | Kvantificeringsgrænse indberettet i enheden specificeret ved variablen »Resultatenhed«. |
| R.18 | resVal | Resultatværdi | xs:double | | Resultatet af analysen i mg/kg, hvis resType = »VAL«. |
| R.19 | resValRec | Resultatværdi - genfinding | xs:double | | Genfindingsværdi for målingen af koncentrationen, udtrykt i procent (%), dvs. for 100 % angives 100. |
| R.20 | resValRecCorr | Resultatværdi korrigeret for genfinding | xs:string (1) | YESNO | Det angives, om resultatværdien er korrigeret for genfinding. |
| R.21 | resValUncertSD | Resultatværdi-usikkerhed - standardafvigelse | xs:double | | Standardafvigelse for måleusikkerheden. |
| R.22 | resValUncert | Resultatværdiusikkerhed | xs:double | | Værdien for den ekspanderede måleusikkerhed (normalt et konfidensinterval på 95 %) angives, udtrykt i den enhed, der indberettes i feltet »Resultatenhed«. |
| R.23 | moistPerc | Vandindhold (%) i den oprindelige prøve | xs:double | | Vandindholdet i % i den oprindelige prøve. |
| R.24 | fatPerc | Fedtindhold (%) i den oprindelige prøve | xs:double | | Fedtindholdet i % i den oprindelige prøve. |
| R.25 | exprRes | Angivelse af resultater | xs:string (5) | EXRES | Kode til beskrivelse af, hvordan resultatet er angivet: Vægt i alt, fedtvægt, tørvægt osv. |
| R.27 | resType | Type resultat | xs:string (3) | VALTYP | Resultattypen angives, dvs. om det målte kunne kvantificeres/bestemmes eller ej. |
| R.28 | resLegalLimit | Lovfæstet grænseværdi | xs:double | | Den lovfæstede grænseværdi for analytten i det produkt, der er udtaget prøve af, angives. |
| R.29 | resLegalLimitType | Type lovfæstet grænseværdi | xs:string(5) | LMTTYP | Type lovfæstet grænseværdi, der er lagt til grund for vurderingen af resultatet (maksimumsindhold, MRPL, MRL, indgrebstærskel osv.). |
| R.30 | resEvaluation | Vurdering af resultatet | xs:string (5) | RESEVAL | Det angives, hvorvidt resultatet overskrider en lovfæstet grænse. |
| R.31 | actTakenCode | Trufne foranstaltninger | xs:string (5) | ACTION | Foranstaltninger, der er truffet som følge af overskridelse af en lovfæstet grænse, beskrives. |
| R.32 | resComm | Bemærkninger til resultatet | xs:string (250) | | Supplerende bemærkninger til analyseresultatet. |

(2)

SSD omfatter en liste over standardiserede dataelementer (elementer, der beskriver prøvernes karakteristika eller analyseresultater, såsom oprindelsesland, produkt, analysemetode, detektionsgrænse, resultat osv.), kontrolleret terminologi og valideringsregler til forbedring af datakvaliteten.

Tabel 1

Liste over dataelementer i standardprøvebeskrivelsen

Elementkode

Elementnavn

Elementlabel

Datatype (1)

Kontrolleret terminologi

Beskrivelse

S.01

labSampCode

Laboratorieprøvekode

xs:string (20)

Alfanumerisk kode for den analyserede prøve.

S.03

lang

Sprog

xs:string (2)

LANG

Anvendt sprog til udfyldelse af fritekstfelterne (ISO-639-1).

S.04

sampCountry

Prøveudtagningsland

xs:string (2)

COUNTRY

Landet, som prøven er udtaget i (ISO 3166-1-alfa-2).

S.06

origCountry

Produktets oprindelsesland

xs:string (2)

COUNTRY

Produktets oprindelsesland (ISO 3166-1-alfa-2, landekode).

S.13

prodCode

Produktkode

xs:string (20)

MATRIX

Den analyserede fødevare, beskrevet i overensstemmelse med MATRIX-kataloget.

S.14

prodText

Fuldtekstbeskrivelse af produktet

xs:string (250)

Detaljeret beskrivelse (fritekst) af produktet, som der er udtaget prøve af. Dette element er obligatorisk, hvis »Produktkode« er »XXXXXXA« (ikke på listen).

S.15

prodProdMeth

Fremstillingsmetode

xs:string (5)

PRODMD

Kode for supplerende oplysninger om produktionstypen for den analyserede fødevare.

S.17

prodTreat

Produktbehandling

xs:string(5)

PRODTR

Bruges til at beskrive de behandlinger eller processer, som fødevaren har gennemgået.

S.21

prodCom

Bemærkninger til produktet

xs:string (250)

Supplerende oplysninger om produktet, især nærmere oplysninger om tilberedning i hjemmet, hvis de foreligger.

S.28

sampY

Prøveudtagningsår

xs:decimal (4,0)

Prøveudtagningsår.

S.29

sampM

Prøveudtagningsmåned

xs:decimal (2,0)

Prøveudtagningsmåneden. Hvis prøveudtagningen er foretaget over en vis periode, skal dette felt indeholde den måned, hvor den første prøve er udtaget.

S.30

sampD

Prøveudtagningsdag

xs:decimal (2,0)

Prøveudtagningsdagen. Hvis prøveudtagningen er foretaget over en vis periode, skal dette felt indeholde den dag, hvor den første prøve er udtaget.

S.31

progCode

Programnummer

xs:string (20)

Afsenderens entydige identifikationskode for det program eller det projekt, den analyserede prøve er udtaget som led i.

S.32

progLegalRef

Programmets retsgrundlag

xs:string (100)

Henvisning til den retsakt, programmet er omfattet af (identificeret ved programnummer).

S.33

progSampStrategy

Prøveudtagningsstrategi

xs:string (5)

SAMPSTR

Prøveudtagningsstrategi (ref.: EUROSTAT - Typology of sampling strategy, udgaven fra juli 2009), som er fulgt i programmet eller projektet, identificeret ved programkode.

S.34

progType

Type prøveudtagningsprogram

xs:string (5)

SRCTYP

Det angives, hvilken type program prøverne er udtaget som led i.

S.35

sampMethod

Prøveudtagningsmetode

xs:string (5)

SAMPMD

Kode, som beskriver den anvendte prøveudtagningsmetode.

S.39

sampPoint

Prøveudtagningspunkt

xs:string (10)

SAMPNT

Det punkt i fødevarekæden, hvor prøven er udtaget (dokument ESTAT/F5/ES/155, »Data dictionary of activities of the establishments«).

L.01

labCode

Laboratorium

xs:string (100)

Laboratoriekode (den nationale laboratoriekode, hvis den er tildelt). Denne kode skal være entydig og skal være den samme i alle indberetninger.

L.02

labAccred

Laboratorieakkreditering

xs:string (5)

LABACC

Laboratorieakkreditering efter ISO/IEC 17025.

R.01

resultCode

Resultatkode

xs:string (40)

Entydigt identifikationsnummer for et analyseresultat (en række i datatabellen) i den overførte fil. Resultatkoden skal benyttes konsekvent på organisationsplan og vil blive brugt ved efterfølgende opdateringer/sletninger foretaget af afsender.

R.02

analysisY

Analyseår

xs:decimal (4,0)

Året, hvor analysen er afsluttet.

R.06

paramCode

Parameterkode

xs:string (20)

PARAM

Analyseparameter/analyt, beskrevet i overensstemmelse med stoffets kode i PARAM-kataloget.

R.07

paramText

Parametertekst

xs:string (250)

Beskrivelse (fritekst) af parameteren. Dette element er obligatorisk, hvis »Parameterkode« er »RF-XXXX-XXX-XXX« (ikke på listen).

R.08

paramType

Type parameter

xs:string (5)

PARTYP

Det defineres, hvorvidt den indberettede parameter er en individuel rest/analyt, en restkoncentrationsdefinition som en sum eller en del af en sum.

R.12

accredProc

Akkrediteringsprocedure for analysemetoden

xs:string (5)

MDSTAT

Den akkrediteringsprocedure, der er anvendt til analysemetoden.

R.13

resUnit

Resultatenhed

xs:string (5)

UNIT

Alle resultater indberettes i mg/kg.

R.14

resLOD

LOD-resultat

xs:double

Detektionsgrænse indberettet i enheden specificeret ved variablen »Resultatenhed«.

R.15

resLOQ

LOQ-resultat

xs:double

Kvantificeringsgrænse indberettet i enheden specificeret ved variablen »Resultatenhed«.

R.18

resVal

Resultatværdi

xs:double

Resultatet af analysen i mg/kg, hvis resType = »VAL«.

R.19

resValRec

Resultatværdi - genfinding

xs:double

Genfindingsværdi for målingen af koncentrationen, udtrykt i procent (%), dvs. for 100 % angives 100.

R.20

resValRecCorr

Resultatværdi korrigeret for genfinding

xs:string (1)

YESNO

Det angives, om resultatværdien er korrigeret for genfinding.

R.21

resValUncertSD

Resultatværdi-usikkerhed - standardafvigelse

xs:double

Standardafvigelse for måleusikkerheden.

R.22

resValUncert

Resultatværdiusikkerhed

xs:double

Værdien for den ekspanderede måleusikkerhed (normalt et konfidensinterval på 95 %) angives, udtrykt i den enhed, der indberettes i feltet »Resultatenhed«.

R.23

moistPerc

Vandindhold (%) i den oprindelige prøve

xs:double

Vandindholdet i % i den oprindelige prøve.

R.24

fatPerc

Fedtindhold (%) i den oprindelige prøve

xs:double

Fedtindholdet i % i den oprindelige prøve.

R.25

exprRes

Angivelse af resultater

xs:string (5)

EXRES

Kode til beskrivelse af, hvordan resultatet er angivet: Vægt i alt, fedtvægt, tørvægt osv.

R.27

resType

Type resultat

xs:string (3)

VALTYP

Resultattypen angives, dvs. om det målte kunne kvantificeres/bestemmes eller ej.

R.28

resLegalLimit

Lovfæstet grænseværdi

xs:double

Den lovfæstede grænseværdi for analytten i det produkt, der er udtaget prøve af, angives.

R.29

resLegalLimitType

Type lovfæstet grænseværdi

xs:string(5)

LMTTYP

Type lovfæstet grænseværdi, der er lagt til grund for vurderingen af resultatet (maksimumsindhold, MRPL, MRL, indgrebstærskel osv.).

R.30

resEvaluation

Vurdering af resultatet

xs:string (5)

RESEVAL

Det angives, hvorvidt resultatet overskrider en lovfæstet grænse.

R.31

actTakenCode

Trufne foranstaltninger

xs:string (5)

ACTION

Foranstaltninger, der er truffet som følge af overskridelse af en lovfæstet grænse, beskrives.

R.32

resComm

Bemærkninger til resultatet

xs:string (250)

Supplerende bemærkninger til analyseresultatet.

---

(1)  Den dobbelte datatype svarer til typen IEEE - dobbeltpræcision (64-bit) - flydende tal, hvor decimalen repræsenterer decimaltal med arbitrær præcision, og strengdatatypen repræsenterer karakterstrenge i XML. For datatypen xs:double og andre numeriske datatyper, der muliggør decimalseparation, skal decimalseparatoren være et punktum; komma som decimalseparator er ikke tilladt.

---

| 8.12.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 325/44 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 325/44

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1275/2011

af 7. december 2011

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtning:

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 8. december 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. december 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | AL | 58,7 |
| MA | 51,1 |
| MK | 68,6 |
| TN | 95,6 |
| TR | 87,5 |
| ZZ | 72,3 |
| 0707 00 05 | TR | 159,0 |
| ZZ | 159,0 |
| 0709 90 70 | MA | 41,1 |
| TR | 152,1 |
| ZZ | 96,6 |
| 0805 10 20 | AR | 29,4 |
| BR | 41,5 |
| MA | 56,6 |
| TR | 48,7 |
| UY | 42,5 |
| ZA | 55,6 |
| ZZ | 45,7 |
| 0805 20 10 | MA | 81,2 |
| ZZ | 81,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 32,0 |
| IL | 76,9 |
| JM | 129,1 |
| TR | 78,6 |
| ZZ | 79,2 |
| 0805 50 10 | TR | 54,3 |
| ZZ | 54,3 |
| 0808 10 80 | CA | 120,5 |
| CL | 90,0 |
| CN | 71,1 |
| US | 137,2 |
| ZA | 180,1 |
| ZZ | 119,8 |
| 0808 20 50 | CN | 56,5 |
| TR | 133,1 |
| ZZ | 94,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

AL

58,7

MA

51,1

MK

68,6

TN

95,6

TR

87,5

ZZ

72,3

0707 00 05

TR

159,0

ZZ

159,0

0709 90 70

MA

41,1

TR

152,1

ZZ

96,6

0805 10 20

AR

29,4

BR

41,5

MA

56,6

TR

48,7

UY

42,5

ZA

55,6

ZZ

45,7

0805 20 10

MA

81,2

ZZ

81,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

32,0

IL

76,9

JM

129,1

TR

78,6

ZZ

79,2

0805 50 10

TR

54,3

ZZ

54,3

0808 10 80

CA

120,5

CL

90,0

CN

71,1

US

137,2

ZA

180,1

ZZ

119,8

0808 20 50

CN

56,5

TR

133,1

ZZ

94,8

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

III Andre retsakter

| 8.12.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 325/46 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 325/46

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING

Nr. 34/10/KOL

af 3. februar 2010

om 79. ændring af de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte ved indføjelse af et nyt kapitel om statsstøttereglernes anvendelse i forbindelse med hurtig etablering af bredbåndsnet

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN (1) HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (2), særlig artikel 61-63, og protokol 26,

under henvisning til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (3), særlig artikel 24 og artikel 5, stk. 2, litra b),

ud fra følgende betragtninger:

som tager i betragtning, at Tilsynsmyndigheden i henhold til tilsyns- og domstolsaftalens artikel 24 skal iværksætte EØS-aftalens bestemmelser om statsstøtte,

som tager i betragtning, at Tilsynsmyndigheden i henhold til tilsyns- og domstolsaftalens artikel 5, stk. 2, litra b), skal udsende meddelelser eller retningslinjer om spørgsmål, der er omfattet af EØS-aftalen, hvis det udtrykkeligt er hjemlet i denne aftale eller i tilsyns- og domstolsaftalen, eller hvis Tilsynsmyndigheden finder det nødvendigt,

som erindrer om de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte, som Tilsynsmyndigheden vedtog den 19. januar 1994 (4),

som tager i betragtning, at Europa-Kommissionen (herefter benævnt »Kommissionen«) den 30. september 2009 offentliggjorde en meddelelse fra Kommissionen — EF-retningslinjer for statsstøttereglernes anvendelse i forbindelse med hurtig etablering af bredbåndsnet (5),

som tager i betragtning, at Kommissionens meddelelse også er relevant for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,

som tager i betragtning, at der skal sikres en ensartet anvendelse af EØS-statsstøttereglerne i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,

som tager i betragtning, at Tilsynsmyndigheden i henhold til punkt II under overskriften »GENERELT« i slutningen af bilag XV til EØS-aftalen efter høring af Kommissionen skal vedtage retsakter, der svarer til dem, som Kommissionen vedtager,

som erindrer om, at Tilsynsmyndigheden har hørt Kommissionen og EFTA-staterne om sagen ved breve af 22. januar 2010 (registreringsnr. 543740, 543741 og 543742) —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Retningslinjerne for statsstøtte ændres ved indføjelse af et nyt kapitel om statsstøttereglernes anvendelse i forbindelse med hurtig etablering af bredbåndsnet. Det nye kapitel er knyttet som bilag til denne afgørelse.

Artikel 2

Kun den engelske udgave er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. februar 2010.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Per SANDERUD

Formand

Kurt JÄGER

Medlem af Kollegiet

---

(1)  Herefter benævnt »Tilsynsmyndigheden«.

1

(2)  Herefter benævnt »EØS-aftalen«.

2

(3)  Herefter benævnt »tilsyns- og domstolsaftalen«.

3

(4)  Retningslinjer for anvendelse og fortolkning af artikel 61 og 62 i EØS-aftalen og artikel 1 i protokol nr. 3 til aftalen om tilsynsmyndigheden og domstolen, vedtaget og udstedt af EFTA-Tilsynsmyndigheden den 19. januar 1994, offentliggjort i EFT L 231 af 3.9.1994, s. 1, og EØS-tillæg nr. 32 af 3.9.1994, s. 1, som ændret. Herefter benævnt »retningslinjer for statsstøtte«. Der findes en opdateret version af retningslinjerne for statsstøtte på Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines.

4

(5)  EUT C 235 af 30.9.2009, s. 7.

5

---

BILAG

STATSSTØTTEREGLERNES ANVENDELSE I FORBINDELSE MED HURTIG ETABLERING AF BREDBÅNDSNET
   (1)

1.   INDLEDNING

| (1) | Bredbåndsforbindelser er et centralt element, når det gælder udvikling, indførelse og anvendelse af informations- og kommunikationsteknologier (herefter benævnt »ikt«) i økonomien og samfundet. Bredbånd kan fremskynde disse teknologiers bidrag til vækst og innovation i alle økonomiske sektorer og til social og territorial samhørighed og er derfor af strategisk betydning. I overensstemmelse med Lissabonstrategien og en række senere meddelelser (2) fra Europa-Kommissionen (herefter benævnt »Kommissionen«) støtter Tilsynsmyndigheden også, at bredbåndstjenester gøres bredt tilgængelige for alle europæiske borgere. |
| --- | --- |

(1)

Bredbåndsforbindelser er et centralt element, når det gælder udvikling, indførelse og anvendelse af informations- og kommunikationsteknologier (herefter benævnt »ikt«) i økonomien og samfundet. Bredbånd kan fremskynde disse teknologiers bidrag til vækst og innovation i alle økonomiske sektorer og til social og territorial samhørighed og er derfor af strategisk betydning. I overensstemmelse med Lissabonstrategien og en række senere meddelelser (2) fra Europa-Kommissionen (herefter benævnt »Kommissionen«) støtter Tilsynsmyndigheden også, at bredbåndstjenester gøres bredt tilgængelige for alle europæiske borgere.

| (2) | Det skal erindres, at Kommissionen i Handlingsplan på statsstøtteområdet — Mindre og bedre målrettet statsstøtte: en reformplan for 2005-2009 (3) bemærkede, at statsstøtteforanstaltninger under visse omstændigheder kan være effektive midler til at nå mål af fælles interesse. Statsstøtte kan navnlig korrigere markedssvigt og derved få markederne til at fungere mere effektivt og fremme konkurrenceevnen. Hvis markedsresultaterne er effektive, men betragtes som utilfredsstillende ud fra et samhørighedspolitisk synspunkt, kan statsstøtte desuden anvendes til at opnå et mere ønskeligt og retfærdigt markedsresultat. Navnlig kan en målrettet statslig indgriben på bredbåndsområdet bidrage til at mindske den »digitale kløft« (4), der adskiller områder eller regioner i et land, hvor der udbydes økonomisk overkommelige og konkurrencedygtige bredbåndstjenester, og områder, hvor der ikke udbydes sådanne tjenester. |
| --- | --- |

(2)

Det skal erindres, at Kommissionen i Handlingsplan på statsstøtteområdet — Mindre og bedre målrettet statsstøtte: en reformplan for 2005-2009 (3) bemærkede, at statsstøtteforanstaltninger under visse omstændigheder kan være effektive midler til at nå mål af fælles interesse. Statsstøtte kan navnlig korrigere markedssvigt og derved få markederne til at fungere mere effektivt og fremme konkurrenceevnen. Hvis markedsresultaterne er effektive, men betragtes som utilfredsstillende ud fra et samhørighedspolitisk synspunkt, kan statsstøtte desuden anvendes til at opnå et mere ønskeligt og retfærdigt markedsresultat. Navnlig kan en målrettet statslig indgriben på bredbåndsområdet bidrage til at mindske den »digitale kløft« (4), der adskiller områder eller regioner i et land, hvor der udbydes økonomisk overkommelige og konkurrencedygtige bredbåndstjenester, og områder, hvor der ikke udbydes sådanne tjenester.

| (3) | Samtidig skal det sikres, at statsstøtte ikke fortrænger markedsinitiativ i bredbåndssektoren. Hvis statsstøtte til bredbånd blev anvendt i områder, hvor markedsaktørerne normalt ville investere eller allerede har investeret, kunne dette påvirke de investeringer, som bredbåndsoperatører allerede har foretaget på markedsvilkår, og i væsentlig grad underminere markedsaktørernes incitamenter til at investere i bredbånd i det hele taget. I sådanne tilfælde kunne statsstøtte til bredbånd modvirke det tilsigtede mål. Det primære mål med statsstøttekontrol på bredbåndsområdet er at sikre, at statsstøtteforanstaltningerne vil resultere i en større eller hurtigere bredbåndsdækning og -udbredelse, end det ville være tilfældet uden støtte, og at støttens positive virkninger opvejer dens negative virkninger i form af konkurrencefordrejning. |
| --- | --- |

(3)

Samtidig skal det sikres, at statsstøtte ikke fortrænger markedsinitiativ i bredbåndssektoren. Hvis statsstøtte til bredbånd blev anvendt i områder, hvor markedsaktørerne normalt ville investere eller allerede har investeret, kunne dette påvirke de investeringer, som bredbåndsoperatører allerede har foretaget på markedsvilkår, og i væsentlig grad underminere markedsaktørernes incitamenter til at investere i bredbånd i det hele taget. I sådanne tilfælde kunne statsstøtte til bredbånd modvirke det tilsigtede mål. Det primære mål med statsstøttekontrol på bredbåndsområdet er at sikre, at statsstøtteforanstaltningerne vil resultere i en større eller hurtigere bredbåndsdækning og -udbredelse, end det ville være tilfældet uden støtte, og at støttens positive virkninger opvejer dens negative virkninger i form af konkurrencefordrejning.

| (4) | Det skal erindres, at reglerne for elektronisk kommunikation også behandler spørgsmål vedrørende bredbåndsadgang (5). Engrosmarkederne for bredbånd har hidtil været underlagt forhåndsregulering i samtlige EFTA-stater (6). I denne henseende er der allerede taget en række initiativer, der har til formål at tage fat på de nye udfordringer, som næste generation af accessnet (herefter benævnt »NGA«) (7) rejser på reguleringsområdet, navnlig med hensyn til adgangsspørgsmål (8). |
| --- | --- |

(4)

Det skal erindres, at reglerne for elektronisk kommunikation også behandler spørgsmål vedrørende bredbåndsadgang (5). Engrosmarkederne for bredbånd har hidtil været underlagt forhåndsregulering i samtlige EFTA-stater (6). I denne henseende er der allerede taget en række initiativer, der har til formål at tage fat på de nye udfordringer, som næste generation af accessnet (herefter benævnt »NGA«) (7) rejser på reguleringsområdet, navnlig med hensyn til adgangsspørgsmål (8).

| (5) | I dette kapitel beskrives Tilsynsmyndighedens politik for anvendelse af EØS-aftalens statsstøtteregler på foranstaltninger, som støtter etableringen af traditionelle bredbåndsnet, på grundlag af Kommissionens hidtidige beslutningspraksis (afsnit 2), og desuden behandles en række spørgsmål vedrørende vurderingen af foranstaltninger, som har til formål at fremme og støtte en hurtig etablering af NGA-net (afsnit 3). |
| --- | --- |

(5)

I dette kapitel beskrives Tilsynsmyndighedens politik for anvendelse af EØS-aftalens statsstøtteregler på foranstaltninger, som støtter etableringen af traditionelle bredbåndsnet, på grundlag af Kommissionens hidtidige beslutningspraksis (afsnit 2), og desuden behandles en række spørgsmål vedrørende vurderingen af foranstaltninger, som har til formål at fremme og støtte en hurtig etablering af NGA-net (afsnit 3).

| (6) | Tilsynsmyndigheden vil anvende retningslinjerne i dette kapitel ved vurderingen af statsstøtte til bredbånd og derved øge den retlige sikkerhed og gennemsigtigheden i sin beslutningstagning. |
| --- | --- |

(6)

Tilsynsmyndigheden vil anvende retningslinjerne i dette kapitel ved vurderingen af statsstøtte til bredbånd og derved øge den retlige sikkerhed og gennemsigtigheden i sin beslutningstagning.

2.   TILSYNSMYNDIGHEDENS POLITIK FOR STATSSTØTTE TIL BREDBÅNDSPROJEKTER

2.1.   Anvendelsen af statsstøttereglerne

| (7) | Kommissionen har i sin beslutningspraksis forholdt sig positivt til statslige foranstaltninger til etablering af bredbånd i landdistrikter og underforsynede områder, men har samtidig været mere kritisk over for støtteforanstaltninger i konkurrenceudsatte områder, hvor der allerede findes en bredbåndsinfrastruktur. I de tilfælde, hvor den statslige indgriben til støtte for etablering af bredbånd opfyldte betingelserne for at kunne betragtes som statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter benævnt »EUF-traktaten«), der svarer til EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, har Kommissionen hidtil vurderet foreneligheden heraf på grundlag af især EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, der svarer til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3. Kommissionens statsstøttepolitik i relation til statslige foranstaltninger til støtte for etablering af bredbåndsnet opsummeres i afsnit 2.2 og 2.3 nedenfor. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har i sin beslutningspraksis forholdt sig positivt til statslige foranstaltninger til etablering af bredbånd i landdistrikter og underforsynede områder, men har samtidig været mere kritisk over for støtteforanstaltninger i konkurrenceudsatte områder, hvor der allerede findes en bredbåndsinfrastruktur. I de tilfælde, hvor den statslige indgriben til støtte for etablering af bredbånd opfyldte betingelserne for at kunne betragtes som statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter benævnt »EUF-traktaten«), der svarer til EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, har Kommissionen hidtil vurderet foreneligheden heraf på grundlag af især EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, der svarer til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3. Kommissionens statsstøttepolitik i relation til statslige foranstaltninger til støtte for etablering af bredbåndsnet opsummeres i afsnit 2.2 og 2.3 nedenfor.

2.2.   EØS-aftalens artikel 61, stk. 1: der foreligger statsstøtte

| (8) | I henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, »er støtte, som ydes af EF-medlemsstater, EFTA-stater eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelige med denne aftale i det omfang, den påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter«. Det følger heraf, at en foranstaltning udelukkende kan betragtes som statsstøtte, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:






  a) | foranstaltningen skal være ydet ved hjælp af statsmidler |
| --- | --- | --- |

(8)

I henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, »er støtte, som ydes af EF-medlemsstater, EFTA-stater eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelige med denne aftale i det omfang, den påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter«. Det følger heraf, at en foranstaltning udelukkende kan betragtes som statsstøtte, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:

a)

foranstaltningen skal være ydet ved hjælp af statsmidler

| b) | den skal sikre virksomhederne en økonomisk fordel |
| --- | --- |

b)

den skal sikre virksomhederne en økonomisk fordel

| c) | fordelen skal være selektiv og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, og |
| --- | --- |

c)

fordelen skal være selektiv og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, og

| d) | foranstaltningen skal påvirke samhandelen inden for EØS. |
| --- | --- |

d)

foranstaltningen skal påvirke samhandelen inden for EØS.

| (9) | Offentlig støtte til bredbåndsprojekter indebærer ofte statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1 (9). |
| --- | --- |

(9)

Offentlig støtte til bredbåndsprojekter indebærer ofte statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1 (9).

| (10) | For det første omfatter foranstaltningerne typisk statsmidler (f.eks. når staten støtter bredbåndsprojekter ved hjælp af subsidier, skattelettelser eller andre typer præferentielle finansieringsbetingelser) (10). |
| --- | --- |

(10)

For det første omfatter foranstaltningerne typisk statsmidler (f.eks. når staten støtter bredbåndsprojekter ved hjælp af subsidier, skattelettelser eller andre typer præferentielle finansieringsbetingelser) (10).

| (11) | For det andet vedrører statslige foranstaltninger, der støtter projekter til etablering af bredbånd, sædvanligvis udøvelsen af en økonomisk aktivitet (såsom opbygning, drift og sikring af adgang til bredbåndsinfrastruktur, herunder backhaul-faciliteter og jordbaseret udstyr, som f.eks. fast, jordbaseret trådløst eller satellitbaseret udstyr eller en kombination heraf). I særlige tilfælde, hvor det således finansierede net ikke anvendes til kommercielle formål (f.eks. hvis nettet kun giver bredbåndsadgang til websteder, tjenester og oplysninger, der ikke er af kommerciel karakter) (11), indebærer en sådan statslig foranstaltning ikke, at virksomhederne opnår en økonomisk fordel, og udgør derfor ikke statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. |
| --- | --- |

(11)

For det andet vedrører statslige foranstaltninger, der støtter projekter til etablering af bredbånd, sædvanligvis udøvelsen af en økonomisk aktivitet (såsom opbygning, drift og sikring af adgang til bredbåndsinfrastruktur, herunder backhaul-faciliteter og jordbaseret udstyr, som f.eks. fast, jordbaseret trådløst eller satellitbaseret udstyr eller en kombination heraf). I særlige tilfælde, hvor det således finansierede net ikke anvendes til kommercielle formål (f.eks. hvis nettet kun giver bredbåndsadgang til websteder, tjenester og oplysninger, der ikke er af kommerciel karakter) (11), indebærer en sådan statslig foranstaltning ikke, at virksomhederne opnår en økonomisk fordel, og udgør derfor ikke statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1.

| (12) | For det tredje skal det med hensyn til indrømmelsen af en fordel bemærkes, at støtten sædvanligvis ydes direkte til netinvestorerne (12), som i de fleste tilfælde vælges på grundlag af offentligt udbud (13). Selv om anvendelsen af udbud sikrer, at eventuel støtte begrænses til det minimumsbeløb, der er nødvendigt til det pågældende projekt, vil den finansielle støtte kunne gøre det muligt for den, der vinder udbuddet, at udøve en kommerciel aktivitet på vilkår, som ellers ikke ville være til stede på markedet. De indirekte støttemodtagere vil kunne omfatte tredjepartsoperatører, som opnår engrosadgang til den således opbyggede infrastruktur, og også erhvervsbrugere, der får bredbåndsforbindelser på vilkår, som ikke ville have været gældende uden den statslige indgriben (14). |
| --- | --- |

(12)

For det tredje skal det med hensyn til indrømmelsen af en fordel bemærkes, at støtten sædvanligvis ydes direkte til netinvestorerne (12), som i de fleste tilfælde vælges på grundlag af offentligt udbud (13). Selv om anvendelsen af udbud sikrer, at eventuel støtte begrænses til det minimumsbeløb, der er nødvendigt til det pågældende projekt, vil den finansielle støtte kunne gøre det muligt for den, der vinder udbuddet, at udøve en kommerciel aktivitet på vilkår, som ellers ikke ville være til stede på markedet. De indirekte støttemodtagere vil kunne omfatte tredjepartsoperatører, som opnår engrosadgang til den således opbyggede infrastruktur, og også erhvervsbrugere, der får bredbåndsforbindelser på vilkår, som ikke ville have været gældende uden den statslige indgriben (14).

| (13) | For det fjerde må det med hensyn til selektivitetskriteriet fastslås, at statslige foranstaltninger, som støtter etableringen af bredbåndsnet, er af selektiv karakter, idet de er målrettet mod virksomheder, som kun er aktive i visse regioner eller i visse segmenter af det samlede marked for elektroniske kommunikationstjenester. Med hensyn til konkurrencefordrejninger, er der endvidere tendens til, at statslig indgriben ændrer de eksisterende markedsvilkår, idet en række virksomheder nu vælger at abonnere på tjenester, som udbydes af de valgte leverandører, i stedet for at vælge de eksisterende, og måske dyrere, alternative markedsbaserede løsninger (15). Den omstændighed, at en bredbåndstjeneste bliver tilgængelig, enten i det hele taget eller til en lavere pris, end det ellers havde været tilfældet, fører derfor til konkurrencefordrejning. Endvidere kan offentlig støtte til bredbånd mindske rentabiliteten og fortrænge investeringer, som markedsaktører ellers ville være rede til at foretage i det pågældende område eller dele heraf. |
| --- | --- |

(13)

For det fjerde må det med hensyn til selektivitetskriteriet fastslås, at statslige foranstaltninger, som støtter etableringen af bredbåndsnet, er af selektiv karakter, idet de er målrettet mod virksomheder, som kun er aktive i visse regioner eller i visse segmenter af det samlede marked for elektroniske kommunikationstjenester. Med hensyn til konkurrencefordrejninger, er der endvidere tendens til, at statslig indgriben ændrer de eksisterende markedsvilkår, idet en række virksomheder nu vælger at abonnere på tjenester, som udbydes af de valgte leverandører, i stedet for at vælge de eksisterende, og måske dyrere, alternative markedsbaserede løsninger (15). Den omstændighed, at en bredbåndstjeneste bliver tilgængelig, enten i det hele taget eller til en lavere pris, end det ellers havde været tilfældet, fører derfor til konkurrencefordrejning. Endvidere kan offentlig støtte til bredbånd mindske rentabiliteten og fortrænge investeringer, som markedsaktører ellers ville være rede til at foretage i det pågældende område eller dele heraf.

| (14) | Endelig vil statens indgriben, hvis den kan få virkninger for tjenesteudbydere fra andre EØS-stater, også påvirke samhandelen, da markederne for elektroniske kommunikationstjenester (herunder engros- og detailmarkedet for bredbånd) er åbne for konkurrence mellem operatører og tjenesteudbydere (16). |
| --- | --- |

(14)

Endelig vil statens indgriben, hvis den kan få virkninger for tjenesteudbydere fra andre EØS-stater, også påvirke samhandelen, da markederne for elektroniske kommunikationstjenester (herunder engros- og detailmarkedet for bredbånd) er åbne for konkurrence mellem operatører og tjenesteudbydere (16).

2.2.1.   Der foreligger ikke statsstøtte: anvendelse af det markedsøkonomiske investorprincip

| (15) | Når staten støtter etablering af bredbånd i form af en kapitalandel eller et kapitalindskud i en virksomhed, som skal gennemføre projektet, bliver det nødvendigt at vurdere, om denne investering indebærer statsstøtte. Det følger af ligebehandlingsprincippet, at kapital, som staten direkte eller indirekte stiller til rådighed for en virksomhed på vilkår, der svarer til normale markedsvilkår, ikke kan betragtes som statsstøtte. |
| --- | --- |

(15)

Når staten støtter etablering af bredbånd i form af en kapitalandel eller et kapitalindskud i en virksomhed, som skal gennemføre projektet, bliver det nødvendigt at vurdere, om denne investering indebærer statsstøtte. Det følger af ligebehandlingsprincippet, at kapital, som staten direkte eller indirekte stiller til rådighed for en virksomhed på vilkår, der svarer til normale markedsvilkår, ikke kan betragtes som statsstøtte.

| (16) | En offentlig investors kapitalandel eller kapitalindskud, der ikke frembyder tilstrækkelige rentabilitetsmuligheder, end ikke på lang sigt, skal betragtes som støtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, og dens forenelighed med fællesmarkedet skal vurderes alene ud fra de i denne bestemmelse fastlagte kriterier (17). |
| --- | --- |

(16)

En offentlig investors kapitalandel eller kapitalindskud, der ikke frembyder tilstrækkelige rentabilitetsmuligheder, end ikke på lang sigt, skal betragtes som støtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, og dens forenelighed med fællesmarkedet skal vurderes alene ud fra de i denne bestemmelse fastlagte kriterier (17).

| (17) | Kommissionen har undersøgt anvendelsen af det markedsøkonomiske investorprincip på bredbåndsområdet i sin Amsterdam-beslutning (18). Som understreget i denne beslutning skal det påvises omhyggeligt og grundigt, enten på grundlag af en betydelig deltagelse fra private investorers side eller på grundlag af en sund forretningsplan, som viser et tilstrækkeligt investeringsafkast, at en offentlig investering er i overensstemmelse med markedsprincipperne. Når private investorer deltager i projektet, er det en ufravigelig betingelse, at de påtager sig den med investeringen forbundne erhvervsrisiko på samme vilkår som den offentlige investor. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen har undersøgt anvendelsen af det markedsøkonomiske investorprincip på bredbåndsområdet i sin Amsterdam-beslutning (18). Som understreget i denne beslutning skal det påvises omhyggeligt og grundigt, enten på grundlag af en betydelig deltagelse fra private investorers side eller på grundlag af en sund forretningsplan, som viser et tilstrækkeligt investeringsafkast, at en offentlig investering er i overensstemmelse med markedsprincipperne. Når private investorer deltager i projektet, er det en ufravigelig betingelse, at de påtager sig den med investeringen forbundne erhvervsrisiko på samme vilkår som den offentlige investor.

2.2.2.   Der foreligger ikke statsstøtte: kompensation for offentlig tjeneste og Altmark-kriterierne

| (18) | I nogle tilfælde kan EFTA-staterne være af den opfattelse, at tilvejebringelsen af et bredbåndsnet bør betragtes som en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse (herefter benævnt »SGEI«) som omhandlet i EØS-aftalens artikel 59, stk. 2 (19). |
| --- | --- |

(18)

I nogle tilfælde kan EFTA-staterne være af den opfattelse, at tilvejebringelsen af et bredbåndsnet bør betragtes som en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse (herefter benævnt »SGEI«) som omhandlet i EØS-aftalens artikel 59, stk. 2 (19).

| (19) | Ifølge EU-Domstolens retspraksis kan statsmidler til udførelse af en SGEI falde uden for anvendelsesområdet for EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, forudsat at fire væsentlige betingelser (normalt betegnet som Altmark-kriterierne) er opfyldt (20). Det drejer sig om følgende fire betingelser: a) modtageren af statsmidler i forbindelse med en SGEI skal formelt være blevet pålagt at udføre en SGEI, og forpligtelserne i denne henseende skal være klart definerede, b) parametrene for beregningen af kompensationen skal fastlægges på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde for at undgå, at kompensationen indebærer en økonomisk fordel, der kan begunstige den pågældende virksomhed i forhold til de konkurrerende virksomheder, c) kompensationen må ikke overstige, hvad der er nødvendigt for helt eller delvis at dække de udgifter, der er afholdt ved opfyldelsen af SGEI, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne, og d) når støttemodtageren ikke udvælges inden for rammerne af en procedure for tildeling af offentlige kontrakter, skal størrelsen af den tildelte kompensation fastlægges på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet, ville have ved at opfylde forpligtelserne, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste. |
| --- | --- |

(19)

Ifølge EU-Domstolens retspraksis kan statsmidler til udførelse af en SGEI falde uden for anvendelsesområdet for EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, forudsat at fire væsentlige betingelser (normalt betegnet som Altmark-kriterierne) er opfyldt (20). Det drejer sig om følgende fire betingelser: a) modtageren af statsmidler i forbindelse med en SGEI skal formelt være blevet pålagt at udføre en SGEI, og forpligtelserne i denne henseende skal være klart definerede, b) parametrene for beregningen af kompensationen skal fastlægges på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde for at undgå, at kompensationen indebærer en økonomisk fordel, der kan begunstige den pågældende virksomhed i forhold til de konkurrerende virksomheder, c) kompensationen må ikke overstige, hvad der er nødvendigt for helt eller delvis at dække de udgifter, der er afholdt ved opfyldelsen af SGEI, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne, og d) når støttemodtageren ikke udvælges inden for rammerne af en procedure for tildeling af offentlige kontrakter, skal størrelsen af den tildelte kompensation fastlægges på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet, ville have ved at opfylde forpligtelserne, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste.

| (20) | I to beslutninger (21) vedrørende foranstaltninger, der var truffet af regionale myndigheder med henblik på at overdrage private operatører en (støttet) public service koncession (22) i forbindelse med etablering af basale bredbåndsnet i underforsynede regioner, nåede Kommissionen til den konklusion, at de anmeldte støtteordninger var i overensstemmelse med de fire kriterier i Altmark-dommen og derfor ikke var omfattet af EUF-traktatens artikel 107, stk. 1 (23). I begge tilfælde blev den, der vandt udbuddet, således udvalgt på grundlag af det laveste støttebeløb, der blev anmodet om, og størrelsen af kompensationen blev beregnet på grundlag af forud fastlagte og gennemsigtige kriterier. Endvidere fandt Kommissionen intet bevis på og heller ingen risiko for overkompensation. |
| --- | --- |

(20)

I to beslutninger (21) vedrørende foranstaltninger, der var truffet af regionale myndigheder med henblik på at overdrage private operatører en (støttet) public service koncession (22) i forbindelse med etablering af basale bredbåndsnet i underforsynede regioner, nåede Kommissionen til den konklusion, at de anmeldte støtteordninger var i overensstemmelse med de fire kriterier i Altmark-dommen og derfor ikke var omfattet af EUF-traktatens artikel 107, stk. 1 (23). I begge tilfælde blev den, der vandt udbuddet, således udvalgt på grundlag af det laveste støttebeløb, der blev anmodet om, og størrelsen af kompensationen blev beregnet på grundlag af forud fastlagte og gennemsigtige kriterier. Endvidere fandt Kommissionen intet bevis på og heller ingen risiko for overkompensation.

| (21) | Omvendt har Kommissionen fastslået, at SGEI-begrebet og den efterfølgende henvisning til retspraksis i Altmark-sagen ikke kunne accepteres i tilfælde, hvor udbyderen hverken havde et klart mandat eller var forpligtet til at tilbyde alle borgere og virksomheder i underforsynede områder bredbåndsadgang og bredbåndstilslutning, men i højere grad beskæftigede sig med at tilslutte virksomhederne (24). |
| --- | --- |

(21)

Omvendt har Kommissionen fastslået, at SGEI-begrebet og den efterfølgende henvisning til retspraksis i Altmark-sagen ikke kunne accepteres i tilfælde, hvor udbyderen hverken havde et klart mandat eller var forpligtet til at tilbyde alle borgere og virksomheder i underforsynede områder bredbåndsadgang og bredbåndstilslutning, men i højere grad beskæftigede sig med at tilslutte virksomhederne (24).

| (22) | Selv om EFTA-staterne ifølge retspraksis har en vid skønsbeføjelse med hensyn til fastlæggelsen af, hvad de anser for at være tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, kan Tilsynsmyndigheden stille spørgsmålstegn ved en EFTA-stats fastlæggelse af disse tjenesteydelser i tilfælde af en åbenbar fejl (25). Med andre ord er EFTA-staternes kompetence og skønsbeføjelse med til at afgøre, hvad der skal forstås ved tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse samt at disse tjenesteydelsers omfang ikke er ubegrænsede, og kan heller ikke udøves vilkårligt (26). En aktivitet bør for at kunne betragtes som en SGEI have særlige karakteristika i forhold til almindelige økonomiske aktiviteter (27). I denne henseende vil Tilsynsmyndigheden være af den opfattelse, at etableringen af en parallel konkurrencedygtig og offentligt støttet bredbåndsinfrastruktur i områder, hvor private investorer allerede har investeret i en bredbåndsinfrastruktur (eller er i gang med at udbygge deres netinfrastruktur yderligere) og allerede leverer konkurrencedygtige bredbåndstjenester med en tilstrækkelig bredbåndsdækning, ikke bør betragtes som en SGEI efter EØS-aftalens artikel 59, stk. 2 (28). Når det kan påvises, at private investorer ikke i nær fremtid (29) vil være i stand at levere tilstrækkelig bredbåndsdækning til samtlige borgere eller brugere, og en stor del af befolkningen derfor ikke vil være dækket, kan der dog ydes en kompensation for offentlig tjeneste til en virksomhed, som har fået overdraget at udføre en SGEI, forudsat at betingelserne i punkt 23-27 er opfyldt. Det skal især understreges, at betragtningerne i disse punkter er baseret på bredbåndssektorens særlige karakteristika og afspejler de erfaringer, Kommissionen hidtil har opnået gennem sin beslutningspraksis på dette område. Selv om de betingelser, der er anført i disse punkter, ikke er udtømmende, giver de dog et fingerpeg om, hvordan Tilsynsmyndigheden i de enkelte sager vil vurdere, om de pågældende aktiviteter kan defineres som SGEI, og om den offentlige støtte i denne forbindelse opfylder EØS-aftalens statsstøtteregler. |
| --- | --- |

(22)

Selv om EFTA-staterne ifølge retspraksis har en vid skønsbeføjelse med hensyn til fastlæggelsen af, hvad de anser for at være tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, kan Tilsynsmyndigheden stille spørgsmålstegn ved en EFTA-stats fastlæggelse af disse tjenesteydelser i tilfælde af en åbenbar fejl (25). Med andre ord er EFTA-staternes kompetence og skønsbeføjelse med til at afgøre, hvad der skal forstås ved tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse samt at disse tjenesteydelsers omfang ikke er ubegrænsede, og kan heller ikke udøves vilkårligt (26). En aktivitet bør for at kunne betragtes som en SGEI have særlige karakteristika i forhold til almindelige økonomiske aktiviteter (27). I denne henseende vil Tilsynsmyndigheden være af den opfattelse, at etableringen af en parallel konkurrencedygtig og offentligt støttet bredbåndsinfrastruktur i områder, hvor private investorer allerede har investeret i en bredbåndsinfrastruktur (eller er i gang med at udbygge deres netinfrastruktur yderligere) og allerede leverer konkurrencedygtige bredbåndstjenester med en tilstrækkelig bredbåndsdækning, ikke bør betragtes som en SGEI efter EØS-aftalens artikel 59, stk. 2 (28). Når det kan påvises, at private investorer ikke i nær fremtid (29) vil være i stand at levere tilstrækkelig bredbåndsdækning til samtlige borgere eller brugere, og en stor del af befolkningen derfor ikke vil være dækket, kan der dog ydes en kompensation for offentlig tjeneste til en virksomhed, som har fået overdraget at udføre en SGEI, forudsat at betingelserne i punkt 23-27 er opfyldt. Det skal især understreges, at betragtningerne i disse punkter er baseret på bredbåndssektorens særlige karakteristika og afspejler de erfaringer, Kommissionen hidtil har opnået gennem sin beslutningspraksis på dette område. Selv om de betingelser, der er anført i disse punkter, ikke er udtømmende, giver de dog et fingerpeg om, hvordan Tilsynsmyndigheden i de enkelte sager vil vurdere, om de pågældende aktiviteter kan defineres som SGEI, og om den offentlige støtte i denne forbindelse opfylder EØS-aftalens statsstøtteregler.

| (23) | Med hensyn til definitionen af en SGEI-opgaves omfang for at sikre en bred etablering af bredbåndsinfrastruktur, skal EFTA-staterne anføre årsagerne til, at de mener, at den pågældende tjeneste, på grund af dens særlige karakter, bør kvalificeres som en SGEI, og at den adskiller sig fra andre økonomiske aktiviteter (30). De bør endvidere sikre, at SGEI-opgaven opfylder bestemte minimumskriterier, der er fælles for alle SGEI-opgaver, og bevise, at disse kriterier faktisk er opfyldt i den pågældende sag. |
| --- | --- |

(23)

Med hensyn til definitionen af en SGEI-opgaves omfang for at sikre en bred etablering af bredbåndsinfrastruktur, skal EFTA-staterne anføre årsagerne til, at de mener, at den pågældende tjeneste, på grund af dens særlige karakter, bør kvalificeres som en SGEI, og at den adskiller sig fra andre økonomiske aktiviteter (30). De bør endvidere sikre, at SGEI-opgaven opfylder bestemte minimumskriterier, der er fælles for alle SGEI-opgaver, og bevise, at disse kriterier faktisk er opfyldt i den pågældende sag.

| (24) | Disse kriterier omfatter som minimum, a) at der skal foreligge en retsakt fra en offentlig myndighed, som pålægger de pågældende operatører en SGEI-opgave, og b) at denne opgave skal være af generel og bindende karakter. Når EFTA-staterne skal vurdere, om definitionen af en SGEI i forbindelse med etablering af bredbånd ikke giver anledning til en åbenbar fejl, bør de sikre, at den bredbåndsinfrastruktur, der skal etableres, giver alle brugere i et givet område generel mulighed for tilslutning, hvad enten der er tale om private brugere eller erhvervsbrugere. Desuden indebærer SGEI-opgavens bindende karakter, at den pågældende netudbyder ikke kan nægtes adgang til infrastrukturen på et skønsmæssigt og/eller diskriminerende grundlag (f.eks. fordi det måske ikke er kommercielt rentabelt at levere adgangstjenester til et givet område). |
| --- | --- |

(24)

Disse kriterier omfatter som minimum, a) at der skal foreligge en retsakt fra en offentlig myndighed, som pålægger de pågældende operatører en SGEI-opgave, og b) at denne opgave skal være af generel og bindende karakter. Når EFTA-staterne skal vurdere, om definitionen af en SGEI i forbindelse med etablering af bredbånd ikke giver anledning til en åbenbar fejl, bør de sikre, at den bredbåndsinfrastruktur, der skal etableres, giver alle brugere i et givet område generel mulighed for tilslutning, hvad enten der er tale om private brugere eller erhvervsbrugere. Desuden indebærer SGEI-opgavens bindende karakter, at den pågældende netudbyder ikke kan nægtes adgang til infrastrukturen på et skønsmæssigt og/eller diskriminerende grundlag (f.eks. fordi det måske ikke er kommercielt rentabelt at levere adgangstjenester til et givet område).

| (25) | I betragtning af den konkurrence, der er opnået, siden markederne for elektronisk kommunikation i EØS blev liberaliseret, og især den konkurrence, der i dag findes på detailbredbåndsmarkedet, bør et offentligt finansieret net, der er oprettet i forbindelse med en SGEI, være tilgængeligt for alle interesserede operatører. Anerkendelse af en SGEI-opgave vedrørende etablering af bredbånd bør således forudsætte levering af en passiv, neutral (31) og frit tilgængelig infrastruktur. Et sådant net bør give adgangsinteresserede alle mulige former for netadgang og give mulighed for effektiv konkurrence på detailniveau og dermed sikre slutbrugerne konkurrenceudsatte og økonomisk overkommelige tjenester (32). SGEI-opgaven bør derfor kun omfatte etableringen af et bredbåndsnet, der giver mulighed for generel tilslutning og levering af de tilknyttede engrosadgangstjenester, uden at omfatte detailkommunikationstjenester (33). Når udbyderen af SGEI-opgaven også er en vertikalt integreret bredbåndsoperatør, bør der træffes tilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger for at undgå interessekonflikter, urimelig forskelsbehandling og eventuelle andre skjulte indirekte fordele (34). |
| --- | --- |

(25)

I betragtning af den konkurrence, der er opnået, siden markederne for elektronisk kommunikation i EØS blev liberaliseret, og især den konkurrence, der i dag findes på detailbredbåndsmarkedet, bør et offentligt finansieret net, der er oprettet i forbindelse med en SGEI, være tilgængeligt for alle interesserede operatører. Anerkendelse af en SGEI-opgave vedrørende etablering af bredbånd bør således forudsætte levering af en passiv, neutral (31) og frit tilgængelig infrastruktur. Et sådant net bør give adgangsinteresserede alle mulige former for netadgang og give mulighed for effektiv konkurrence på detailniveau og dermed sikre slutbrugerne konkurrenceudsatte og økonomisk overkommelige tjenester (32). SGEI-opgaven bør derfor kun omfatte etableringen af et bredbåndsnet, der giver mulighed for generel tilslutning og levering af de tilknyttede engrosadgangstjenester, uden at omfatte detailkommunikationstjenester (33). Når udbyderen af SGEI-opgaven også er en vertikalt integreret bredbåndsoperatør, bør der træffes tilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger for at undgå interessekonflikter, urimelig forskelsbehandling og eventuelle andre skjulte indirekte fordele (34).

| (26) | Da markedet for elektronisk kommunikation er fuldt liberaliseret, kan en SGEI vedrørende etablering af bredbånd ikke baseres på tildeling af en særlig eller eksklusiv rettighed til SGEI-udbyderen, som omhandlet i EØS-aftalens artikel 59, stk. 1. |
| --- | --- |

(26)

Da markedet for elektronisk kommunikation er fuldt liberaliseret, kan en SGEI vedrørende etablering af bredbånd ikke baseres på tildeling af en særlig eller eksklusiv rettighed til SGEI-udbyderen, som omhandlet i EØS-aftalens artikel 59, stk. 1.

| (27) | Det kan være nødvendigt for en SGEI-udbyder, der skal opfylde sin forpligtelse til universel dækning, at etablere en netinfrastruktur ikke blot i urentable områder, men også i rentable områder, dvs. områder, hvor andre operatører måske allerede har etableret deres egen netinfrastruktur eller måske har planer om at gøre det i nær fremtid. I betragtning af de særlige forhold, der præger bredbåndssektoren, bør en eventuel kompensation i dette tilfælde dog kun dække omkostningerne ved etablering af en infrastruktur i urentable områder (35). Når en SGEI vedrørende etablering af et bredbåndsnet ikke er baseret på etablering af en offentligt ejet infrastruktur, bør der indføres tilstrækkelige kontrol- og tilbagebetalingsordninger, så det undgås, at SGEI-udbyderen opnår en urimelig fordel ved fortsat at eje nettet, der blev finansieret med offentlige midler, efter SGEI-mandatets udløb. Endelig bør SGEI-kompensationen principielt ydes via et åbent, gennemsigtigt og ikke-diskriminerende udbud, som pålægger alle bydende operatører på en gennemsigtig måde at definere de rentable og urentable områder, anslå de forventede indtægter og anmode om den kompensation, som de finder strengt nødvendig, så enhver risiko for overkompensation undgås. Et udbud, der afholdes på sådanne betingelser skulle kunne sikre, at fjerde Altmark-betingelse er opfyldt (se punkt 19). |
| --- | --- |

(27)

Det kan være nødvendigt for en SGEI-udbyder, der skal opfylde sin forpligtelse til universel dækning, at etablere en netinfrastruktur ikke blot i urentable områder, men også i rentable områder, dvs. områder, hvor andre operatører måske allerede har etableret deres egen netinfrastruktur eller måske har planer om at gøre det i nær fremtid. I betragtning af de særlige forhold, der præger bredbåndssektoren, bør en eventuel kompensation i dette tilfælde dog kun dække omkostningerne ved etablering af en infrastruktur i urentable områder (35). Når en SGEI vedrørende etablering af et bredbåndsnet ikke er baseret på etablering af en offentligt ejet infrastruktur, bør der indføres tilstrækkelige kontrol- og tilbagebetalingsordninger, så det undgås, at SGEI-udbyderen opnår en urimelig fordel ved fortsat at eje nettet, der blev finansieret med offentlige midler, efter SGEI-mandatets udløb. Endelig bør SGEI-kompensationen principielt ydes via et åbent, gennemsigtigt og ikke-diskriminerende udbud, som pålægger alle bydende operatører på en gennemsigtig måde at definere de rentable og urentable områder, anslå de forventede indtægter og anmode om den kompensation, som de finder strengt nødvendig, så enhver risiko for overkompensation undgås. Et udbud, der afholdes på sådanne betingelser skulle kunne sikre, at fjerde Altmark-betingelse er opfyldt (se punkt 19).

| (28) | Hvis de fire Altmark-kriterier ikke er opfyldt, men de almindelige kriterier for anvendelsen af EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, er opfyldt, vil kompensation for offentlig tjeneste vedrørende etablering af en bredbåndsinfrastruktur udgøre statsstøtte og falde ind under EØS-aftalens artikel 49, 59 og 61og artikel 1 i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (herefter benævnt »protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen«). I så fald vil statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste, som ydes til virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (se punkt 23-27), kunne betragtes som forenelig med EØS-aftalens funktion og fritaget for anmeldelsespligten i artikel 1, stk. 3, i del I i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen, hvis kravene i den akt, hvortil der henvises i punkt 1h i bilag XV til EØS-aftalen (Kommissionens beslutning 2005/842/EF af 28. november 2005 om anvendelse af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 86, stk. 2, på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste ydet til visse virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse) (36), som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, er opfyldt (37). |
| --- | --- |

(28)

Hvis de fire Altmark-kriterier ikke er opfyldt, men de almindelige kriterier for anvendelsen af EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, er opfyldt, vil kompensation for offentlig tjeneste vedrørende etablering af en bredbåndsinfrastruktur udgøre statsstøtte og falde ind under EØS-aftalens artikel 49, 59 og 61og artikel 1 i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (herefter benævnt »protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen«). I så fald vil statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste, som ydes til virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (se punkt 23-27), kunne betragtes som forenelig med EØS-aftalens funktion og fritaget for anmeldelsespligten i artikel 1, stk. 3, i del I i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen, hvis kravene i den akt, hvortil der henvises i punkt 1h i bilag XV til EØS-aftalen (Kommissionens beslutning 2005/842/EF af 28. november 2005 om anvendelse af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 86, stk. 2, på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste ydet til visse virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse) (36), som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, er opfyldt (37).

2.3.   Vurdering af foreneligheden på grundlag af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3

| (29) | Når Kommissionen har konstateret, at en anmeldt foranstaltning i bredbåndssektoren udgør støtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, har vurderingen af foreneligheden hidtil været baseret direkte på EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c) (38). |
| --- | --- |

(29)

Når Kommissionen har konstateret, at en anmeldt foranstaltning i bredbåndssektoren udgør støtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, har vurderingen af foreneligheden hidtil været baseret direkte på EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c) (38).

| (30) | De områder, der er omfattet af et statsstøttet bredbåndsprojekt, kan også være støtteberettigede områder efter artikel 61, stk. 3, litra a) og c), og kapitlet om national regionalstøtte for 2007-2013 i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte (herefter benævnt »kapitlet om national regionalstøtte«) (39). I dette tilfælde kan støtte til bredbånd eventuelt også betragtes som støtte til initialinvesteringer som omhandlet i kapitlet om national regionalstøtte. I mange af de sager, som Kommissionen hidtil har undersøgt, omfattede den anmeldte foranstaltning imidlertid også andre områder, som ikke var »støtteberettigede«, og som følge heraf kunne Kommissionens vurdering ikke foretages på grundlag af Kommissionens tilsvarende retningslinjer for regionalstøtte (40). |
| --- | --- |

(30)

De områder, der er omfattet af et statsstøttet bredbåndsprojekt, kan også være støtteberettigede områder efter artikel 61, stk. 3, litra a) og c), og kapitlet om national regionalstøtte for 2007-2013 i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte (herefter benævnt »kapitlet om national regionalstøtte«) (39). I dette tilfælde kan støtte til bredbånd eventuelt også betragtes som støtte til initialinvesteringer som omhandlet i kapitlet om national regionalstøtte. I mange af de sager, som Kommissionen hidtil har undersøgt, omfattede den anmeldte foranstaltning imidlertid også andre områder, som ikke var »støtteberettigede«, og som følge heraf kunne Kommissionens vurdering ikke foretages på grundlag af Kommissionens tilsvarende retningslinjer for regionalstøtte (40).

| (31) | Når en foranstaltning er omfattet af anvendelsesområdet for kapitlet om national regionalstøtte, og en EFTA-stat påtænker at yde individuel ad hoc-støtte til en enkelt virksomhed eller støtte til et enkelt aktivitetsområde, er det den pågældende EFTA-stats ansvar at påvise, at betingelserne i kapitlet om national regionalstøtte er opfyldt. Dette indebærer navnlig, at det pågældende projekt bidrager til en sammenhængende regionaludviklingsstrategi og, i kraft af sin art og sit omfang, ikke vil resultere i uacceptable konkurrencefordrejninger. |
| --- | --- |

(31)

Når en foranstaltning er omfattet af anvendelsesområdet for kapitlet om national regionalstøtte, og en EFTA-stat påtænker at yde individuel ad hoc-støtte til en enkelt virksomhed eller støtte til et enkelt aktivitetsområde, er det den pågældende EFTA-stats ansvar at påvise, at betingelserne i kapitlet om national regionalstøtte er opfyldt. Dette indebærer navnlig, at det pågældende projekt bidrager til en sammenhængende regionaludviklingsstrategi og, i kraft af sin art og sit omfang, ikke vil resultere i uacceptable konkurrencefordrejninger.

2.3.1.   Afvejningstesten og dens anvendelse på støtte til etablering af bredbåndsnet

| (32) | Ved vurderingen af, om en støtteforanstaltning kan erklæres forenelig med EØS-aftalens funktion, foretager Tilsynsmyndigheden en afvejning af støtteforanstaltningens positive virkninger med hensyn til virkeliggørelsen af et mål af fælles interesse og dens potentielt negative virkninger i form af fordrejning af samhandels- og konkurrencevilkårene. |
| --- | --- |

(32)

Ved vurderingen af, om en støtteforanstaltning kan erklæres forenelig med EØS-aftalens funktion, foretager Tilsynsmyndigheden en afvejning af støtteforanstaltningens positive virkninger med hensyn til virkeliggørelsen af et mål af fælles interesse og dens potentielt negative virkninger i form af fordrejning af samhandels- og konkurrencevilkårene.

| (33) | Ved anvendelsen af denne afvejningstest vil Tilsynsmyndigheden undersøge følgende spørgsmål:






  a) | Har støtteforanstaltningen et velafgrænset mål af fælles interesse, dvs. korrigerer den påtænkte støtte et markedssvigt, eller opfylder den et andet formål? (41) |
| --- | --- | --- |

(33)

Ved anvendelsen af denne afvejningstest vil Tilsynsmyndigheden undersøge følgende spørgsmål:

a)

Har støtteforanstaltningen et velafgrænset mål af fælles interesse, dvs. korrigerer den påtænkte støtte et markedssvigt, eller opfylder den et andet formål? (41)

| b) | Er støtten velegnet til at virkeliggøre målet af fælles interesse? Navnlig:






  i) | Er statsstøtte et velegnet politisk instrument, dvs. er der andre, mere formålstjenlige instrumenter? |
| --- | --- | --- |

b)

Er støtten velegnet til at virkeliggøre målet af fælles interesse? Navnlig:

i)

Er statsstøtte et velegnet politisk instrument, dvs. er der andre, mere formålstjenlige instrumenter?

| ii) | Virker støtten som en tilskyndelse, dvs. ændrer den virksomhedernes adfærd? |
| --- | --- |

ii)

Virker støtten som en tilskyndelse, dvs. ændrer den virksomhedernes adfærd?

| iii) | Står støtteforanstaltningen i forhold til målet, dvs. kunne man opnå samme adfærdsændring med mindre støtte? |
| --- | --- |

iii)

Står støtteforanstaltningen i forhold til målet, dvs. kunne man opnå samme adfærdsændring med mindre støtte?

| c) | Er konkurrencefordrejningerne og påvirkningen af samhandelen så begrænset, at den samlede afvejning er positiv? |
| --- | --- |

c)

Er konkurrencefordrejningerne og påvirkningen af samhandelen så begrænset, at den samlede afvejning er positiv?

| (34) | De enkelte trin i afvejningstesten på bredbåndsområdet beskrives nærmere i afsnit 2.3.2 og 2.3.3. |
| --- | --- |

(34)

De enkelte trin i afvejningstesten på bredbåndsområdet beskrives nærmere i afsnit 2.3.2 og 2.3.3.

2.3.2.   Foranstaltningens formål

| (35) | Som anført i indledningen er en bredt tilgængelig og økonomisk overkommelig bredbåndsadgang af stor betydning, fordi den kan fremskynde disse teknologiers bidrag til vækst og innovation i alle sektorer af økonomien og til social og territorial samhørighed. |
| --- | --- |

(35)

Som anført i indledningen er en bredt tilgængelig og økonomisk overkommelig bredbåndsadgang af stor betydning, fordi den kan fremskynde disse teknologiers bidrag til vækst og innovation i alle sektorer af økonomien og til social og territorial samhørighed.

| (36) | Økonomien i levering af bredbåndstjenester er af en sådan beskaffenhed, at markedet ikke altid vil finde det rentabelt at investere heri. Som følge af tæthedsfordele (economics of density) er det generelt mere rentabelt at etablere bredbåndsnet de steder, hvor den potentielle efterspørgsel er større og koncentreret, dvs. i tætbefolkede områder. På grund af høje faste investeringsomkostninger stiger enhedsomkostningerne stærkt, når befolkningstætheden falder. Som følge heraf er der tendens til, at bredbåndsnet kun dækker en del af befolkningen på et rentabelt grundlag. Tilsvarende kan det i visse områder kun være rentabelt for en enkelt udbyder, og ikke for to eller flere udbydere, at etablere et net. |
| --- | --- |

(36)

Økonomien i levering af bredbåndstjenester er af en sådan beskaffenhed, at markedet ikke altid vil finde det rentabelt at investere heri. Som følge af tæthedsfordele (economics of density) er det generelt mere rentabelt at etablere bredbåndsnet de steder, hvor den potentielle efterspørgsel er større og koncentreret, dvs. i tætbefolkede områder. På grund af høje faste investeringsomkostninger stiger enhedsomkostningerne stærkt, når befolkningstætheden falder. Som følge heraf er der tendens til, at bredbåndsnet kun dækker en del af befolkningen på et rentabelt grundlag. Tilsvarende kan det i visse områder kun være rentabelt for en enkelt udbyder, og ikke for to eller flere udbydere, at etablere et net.

| (37) | Når markedet ikke sørger for en tilstrækkelig bredbåndsdækning, eller adgangsvilkårene ikke er tilstrækkelige, kan statsstøtte spille en nyttig rolle. Statsstøtte i bredbåndssektoren kan navnlig afhjælpe et markedssvigt, dvs. situationer, hvor de enkelte markedsinvestorer ikke investerer, selv om dette ville være effektivt i et bredere økonomisk perspektiv, f.eks. som følge af de positive afsmittende virkninger. Alternativt kan statsstøtte til bredbånd også betragtes som et redskab til at nå lighedsmålsætninger, dvs. som en måde, hvorpå man kan forbedre alle aktørers adgang til et væsentligt kommunikationsmiddel, samfundsintegration og udtryksfrihed, og derved forbedre den sociale og territoriale samhørighed. |
| --- | --- |

(37)

Når markedet ikke sørger for en tilstrækkelig bredbåndsdækning, eller adgangsvilkårene ikke er tilstrækkelige, kan statsstøtte spille en nyttig rolle. Statsstøtte i bredbåndssektoren kan navnlig afhjælpe et markedssvigt, dvs. situationer, hvor de enkelte markedsinvestorer ikke investerer, selv om dette ville være effektivt i et bredere økonomisk perspektiv, f.eks. som følge af de positive afsmittende virkninger. Alternativt kan statsstøtte til bredbånd også betragtes som et redskab til at nå lighedsmålsætninger, dvs. som en måde, hvorpå man kan forbedre alle aktørers adgang til et væsentligt kommunikationsmiddel, samfundsintegration og udtryksfrihed, og derved forbedre den sociale og territoriale samhørighed.

| (38) | Det er fra begyndelsen nyttigt at indføre en grundlæggende sondring mellem de typer områder, der kan omfattes, afhængigt af, hvor stor en bredbåndsdækning der allerede findes. Kommissionen har konsekvent sondret mellem områder, hvor der ikke findes nogen bredbåndsinfrastruktur, eller at en sådan sandsynligvis ikke vil blive udviklet på kort sigt (hvide områder), områder, hvor der kun er en enkelt operatør af bredbåndsnet (grå områder), og områder, hvor der er mindst to eller flere udbydere af bredbåndsnet (sorte områder) (42). |
| --- | --- |

(38)

Det er fra begyndelsen nyttigt at indføre en grundlæggende sondring mellem de typer områder, der kan omfattes, afhængigt af, hvor stor en bredbåndsdækning der allerede findes. Kommissionen har konsekvent sondret mellem områder, hvor der ikke findes nogen bredbåndsinfrastruktur, eller at en sådan sandsynligvis ikke vil blive udviklet på kort sigt (hvide områder), områder, hvor der kun er en enkelt operatør af bredbåndsnet (grå områder), og områder, hvor der er mindst to eller flere udbydere af bredbåndsnet (sorte områder) (42).

2.3.2.1.   Hvide områder: fremme af territoriale samhørighedsmål og økonomiske udviklingsmål

| (39) | Tilsynsmyndigheden anser støtte til etablering af bredbåndsnet i landdistrikter og underforsynede hvide områder for at fremme den territoriale, sociale og økonomiske samhørighed og korrigere markedssvigt. Der er tendens til, at bredbåndsnet kun dækker en del af befolkningen på et rentabelt grundlag, således at offentlig støtte er nødvendig for at opnå dækning overalt. |
| --- | --- |

(39)

Tilsynsmyndigheden anser støtte til etablering af bredbåndsnet i landdistrikter og underforsynede hvide områder for at fremme den territoriale, sociale og økonomiske samhørighed og korrigere markedssvigt. Der er tendens til, at bredbåndsnet kun dækker en del af befolkningen på et rentabelt grundlag, således at offentlig støtte er nødvendig for at opnå dækning overalt.

| (40) | Tilsynsmyndigheden accepterer, at EFTA-staterne ved at yde finansiel støtte til levering af bredbåndstjenester i områder, hvor der for øjeblikket ikke findes noget bredbånd, og hvor private investorer ikke har nogen planer om at etablere en sådan infrastruktur i nær fremtid, forfølger ægte samhørighedsmål og økonomiske udviklingsmål, og at deres indgriben derfor sandsynligvis er i overensstemmelse med den fælles interesse (43). Ved udtrykket »nær fremtid« skal der forstås en periode på tre år. I denne forbindelse bør private investorers planlagte investeringer være i stand til at sikre, at der i det mindste vil ske betydelige fremskridt med hensyn til bredbåndsdækning i treårsperioden med afslutning af den planlagte investering inden for en rimelig tidsfrist derefter (afhængigt af de enkelte projekters og områders særlige karakteristika). De offentlige myndigheder kan kræve at få forelagt en forretningsplan, en udførlig tidsplan for etableringen og beviser på tilstrækkelig finansiering eller enhver anden form for dokumentation for, at de private netoperatørers planlagte investering er troværdig og plausibel. |
| --- | --- |

(40)

Tilsynsmyndigheden accepterer, at EFTA-staterne ved at yde finansiel støtte til levering af bredbåndstjenester i områder, hvor der for øjeblikket ikke findes noget bredbånd, og hvor private investorer ikke har nogen planer om at etablere en sådan infrastruktur i nær fremtid, forfølger ægte samhørighedsmål og økonomiske udviklingsmål, og at deres indgriben derfor sandsynligvis er i overensstemmelse med den fælles interesse (43). Ved udtrykket »nær fremtid« skal der forstås en periode på tre år. I denne forbindelse bør private investorers planlagte investeringer være i stand til at sikre, at der i det mindste vil ske betydelige fremskridt med hensyn til bredbåndsdækning i treårsperioden med afslutning af den planlagte investering inden for en rimelig tidsfrist derefter (afhængigt af de enkelte projekters og områders særlige karakteristika). De offentlige myndigheder kan kræve at få forelagt en forretningsplan, en udførlig tidsplan for etableringen og beviser på tilstrækkelig finansiering eller enhver anden form for dokumentation for, at de private netoperatørers planlagte investering er troværdig og plausibel.

2.3.2.2.   Sorte områder: statslig indgriben ikke nødvendig

| (41) | Når der i et givet geografisk område er mindst to udbydere af bredbåndsnet, og bredbåndstjenesterne leveres på konkurrencevilkår (facilitetsbaseret konkurrence), foreligger der ikke markedssvigt. Der er derfor meget begrænsede muligheder for, at statslig indgriben kan medføre yderligere fordele. Tværtimod vil offentlig støtte til finansiering af opbygningen af et yderligere bredbåndsnet i princippet medføre en uacceptabel konkurrencefordrejning og fortrængning af private investorer. Hvis ikke der klart kan påvises markedssvigt, vil Tilsynsmyndigheden derfor se negativt på foranstaltninger, der støtter etableringen af en yderligere bredbåndsinfrastruktur i et sort område (44). |
| --- | --- |

(41)

Når der i et givet geografisk område er mindst to udbydere af bredbåndsnet, og bredbåndstjenesterne leveres på konkurrencevilkår (facilitetsbaseret konkurrence), foreligger der ikke markedssvigt. Der er derfor meget begrænsede muligheder for, at statslig indgriben kan medføre yderligere fordele. Tværtimod vil offentlig støtte til finansiering af opbygningen af et yderligere bredbåndsnet i princippet medføre en uacceptabel konkurrencefordrejning og fortrængning af private investorer. Hvis ikke der klart kan påvises markedssvigt, vil Tilsynsmyndigheden derfor se negativt på foranstaltninger, der støtter etableringen af en yderligere bredbåndsinfrastruktur i et sort område (44).

2.3.2.3.   Grå områder: en mere detaljeret vurdering nødvendig

| (42) | Det forhold, at der findes en netoperatør i et givet område, betyder ikke nødvendigvis, at der ikke foreligger markedssvigt eller et samhørighedsproblem. Et monopol kan påvirke tjenesternes kvalitet eller den pris, hvortil de tilbydes borgerne. På den anden side kan støtte til opbygning af et alternativt net i områder, hvor der kun er en enkelt operatør af bredbåndsnet, pr. definition fordreje markedets dynamik. Offentlig støtte til etablering af bredbåndsnet i grå områder kræver derfor en mere detaljeret analyse og omhyggelig vurdering af foreneligheden. |
| --- | --- |

(42)

Det forhold, at der findes en netoperatør i et givet område, betyder ikke nødvendigvis, at der ikke foreligger markedssvigt eller et samhørighedsproblem. Et monopol kan påvirke tjenesternes kvalitet eller den pris, hvortil de tilbydes borgerne. På den anden side kan støtte til opbygning af et alternativt net i områder, hvor der kun er en enkelt operatør af bredbåndsnet, pr. definition fordreje markedets dynamik. Offentlig støtte til etablering af bredbåndsnet i grå områder kræver derfor en mere detaljeret analyse og omhyggelig vurdering af foreneligheden.

| (43) | Selv om en netoperatør kan være til stede i det område, der omfattes af den statslige indgriben, bliver visse kategorier af brugere i givet fald stadig ikke betjent tilfredsstillende i den forstand, at de enten ikke kan få nogle af de bredbåndstjenester, de ønsker, eller at detailpriserne, hvis der ikke findes regulerede priser for engrosadgang, ikke er overkommelige i forhold til de samme tjenester, som tilbydes i andre mere konkurrenceudsatte områder eller regioner i landet (45). Hvis der desuden kun er ringe udsigter til, at tredjeparter vil opbygge en alternativ infrastruktur, kan finansieringen af en alternativ infrastruktur være en hensigtsmæssig foranstaltning. Dette vil afhjælpe den manglende konkurrence på infrastrukturområdet og derved mindske problemerne som følge af den etablerede operatørs faktiske monopolstilling (46). Tildeling af støtte under disse omstændigheder forudsætter imidlertid, at den pågældende EFTA-stat opfylder en række betingelser. |
| --- | --- |

(43)

Selv om en netoperatør kan være til stede i det område, der omfattes af den statslige indgriben, bliver visse kategorier af brugere i givet fald stadig ikke betjent tilfredsstillende i den forstand, at de enten ikke kan få nogle af de bredbåndstjenester, de ønsker, eller at detailpriserne, hvis der ikke findes regulerede priser for engrosadgang, ikke er overkommelige i forhold til de samme tjenester, som tilbydes i andre mere konkurrenceudsatte områder eller regioner i landet (45). Hvis der desuden kun er ringe udsigter til, at tredjeparter vil opbygge en alternativ infrastruktur, kan finansieringen af en alternativ infrastruktur være en hensigtsmæssig foranstaltning. Dette vil afhjælpe den manglende konkurrence på infrastrukturområdet og derved mindske problemerne som følge af den etablerede operatørs faktiske monopolstilling (46). Tildeling af støtte under disse omstændigheder forudsætter imidlertid, at den pågældende EFTA-stat opfylder en række betingelser.

| (44) | Tilsynsmyndigheden kan derfor under visse omstændigheder erklære statsstøtteforanstaltninger, som er målrettet mod områder, hvor tilvejebringelsen af en bredbåndsinfrastruktur stadig er et faktisk monopol, forenelige, forudsat at i) der ikke tilbydes nogen økonomisk overkommelige eller tilstrækkelige tjenester til at opfylde borgernes eller erhvervsbrugernes behov, og at ii) der ikke findes mindre fordrejende foranstaltninger (herunder forhåndsregulering) til at nå de samme mål. For at fastslå ovenstående vil Tilsynsmyndigheden navnlig vurdere:






  a) | om de generelle markedsvilkår ikke er tilstrækkelige, ved f.eks. at se nærmere på de aktuelle bredbåndspriser, den type tjenester, der tilbydes slutbrugerne (husstande og erhvervsbrugere), og de hertil knyttede betingelser |
| --- | --- | --- |

(44)

Tilsynsmyndigheden kan derfor under visse omstændigheder erklære statsstøtteforanstaltninger, som er målrettet mod områder, hvor tilvejebringelsen af en bredbåndsinfrastruktur stadig er et faktisk monopol, forenelige, forudsat at i) der ikke tilbydes nogen økonomisk overkommelige eller tilstrækkelige tjenester til at opfylde borgernes eller erhvervsbrugernes behov, og at ii) der ikke findes mindre fordrejende foranstaltninger (herunder forhåndsregulering) til at nå de samme mål. For at fastslå ovenstående vil Tilsynsmyndigheden navnlig vurdere:

a)

om de generelle markedsvilkår ikke er tilstrækkelige, ved f.eks. at se nærmere på de aktuelle bredbåndspriser, den type tjenester, der tilbydes slutbrugerne (husstande og erhvervsbrugere), og de hertil knyttede betingelser

| b) | om tredjeparter ikke tilbydes en effektiv netadgang, eller adgangsvilkårene ikke fremmer en effektiv konkurrence, hvis der ikke er tale om forhåndsregulering pålagt af en national tilsynsmyndighed |
| --- | --- |

b)

om tredjeparter ikke tilbydes en effektiv netadgang, eller adgangsvilkårene ikke fremmer en effektiv konkurrence, hvis der ikke er tale om forhåndsregulering pålagt af en national tilsynsmyndighed

| c) | om generelle adgangsbarrierer er til hinder for andre e-kommunikationsoperatørers potentielle adgang, og |
| --- | --- |

c)

om generelle adgangsbarrierer er til hinder for andre e-kommunikationsoperatørers potentielle adgang, og

| d) | om eventuelle foranstaltninger, der er truffet eller pålagt af den kompetente nationale tilsyns- eller konkurrencemyndighed med hensyn til den eksisterende netudbyder, ikke har været i stand til at overvinde sådanne problemer. |
| --- | --- |

d)

om eventuelle foranstaltninger, der er truffet eller pålagt af den kompetente nationale tilsyns- eller konkurrencemyndighed med hensyn til den eksisterende netudbyder, ikke har været i stand til at overvinde sådanne problemer.

2.3.3.   Foranstaltningens udformning og behovet for at begrænse konkurrencefordrejningerne

| (45) | Når bredbåndsdækningen anses for at være utilstrækkelig, kan statslig indgriben være nødvendig. Det første spørgsmål, der skal stilles, er, om statsstøtte er et velegnet politisk instrument til at løse problemet, eller om der er andre, mere formålstjenlige instrumenter. |
| --- | --- |

(45)

Når bredbåndsdækningen anses for at være utilstrækkelig, kan statslig indgriben være nødvendig. Det første spørgsmål, der skal stilles, er, om statsstøtte er et velegnet politisk instrument til at løse problemet, eller om der er andre, mere formålstjenlige instrumenter.

| (46) | I denne henseende bemærker Tilsynsmyndigheden, at forhåndsregulering ganske vist i mange tilfælde har fremmet etableringen af bredbånd i byområder og mere tætbefolkede områder, men ikke nødvendigvis er et tilstrækkeligt instrument til at muliggøre leveringen af bredbåndstjenester, navnlig i underforsynede områder, hvor den iboende investeringsrentabilitet er lav (47). |
| --- | --- |

(46)

I denne henseende bemærker Tilsynsmyndigheden, at forhåndsregulering ganske vist i mange tilfælde har fremmet etableringen af bredbånd i byområder og mere tætbefolkede områder, men ikke nødvendigvis er et tilstrækkeligt instrument til at muliggøre leveringen af bredbåndstjenester, navnlig i underforsynede områder, hvor den iboende investeringsrentabilitet er lav (47).

| (47) | Tilsvarende kan foranstaltninger på efterspørgselssiden til fordel for bredbånd (f.eks. rabatkuponer til slutbrugere) ikke altid afhjælpe den manglende levering af bredbåndstjenester, selv om de kan bidrage positivt til udbredelsen af bredbånd og bør fremmes som et alternativ eller et supplement til andre offentlige foranstaltninger (48). I sådanne situationer er der måske derfor intet alternativ til offentlig støtte til at afhjælpe manglen på bredbåndsforbindelser. |
| --- | --- |

(47)

Tilsvarende kan foranstaltninger på efterspørgselssiden til fordel for bredbånd (f.eks. rabatkuponer til slutbrugere) ikke altid afhjælpe den manglende levering af bredbåndstjenester, selv om de kan bidrage positivt til udbredelsen af bredbånd og bør fremmes som et alternativ eller et supplement til andre offentlige foranstaltninger (48). I sådanne situationer er der måske derfor intet alternativ til offentlig støtte til at afhjælpe manglen på bredbåndsforbindelser.

| (48) | Med hensyn til foranstaltningens tilskyndelsesvirkning skal det undersøges, om den pågældende investering i bredbåndsnet ikke ville være blevet foretaget inden for samme tidsramme uden statsstøtte. |
| --- | --- |

(48)

Med hensyn til foranstaltningens tilskyndelsesvirkning skal det undersøges, om den pågældende investering i bredbåndsnet ikke ville være blevet foretaget inden for samme tidsramme uden statsstøtte.

| (49) | Ved vurderingen af proportionaliteten af de anmeldte foranstaltninger i hvide eller grå områder skal der, hvis nogen af følgende betingelser under a) til h) ikke er opfyldt, foretages en indgående vurdering (49), og den vil efter al sandsynlighed føre til en negativ konklusion med hensyn til støttens forenelighed med EØS-aftalens funktion:






  a) | Detaljeret kortlægning og dækningsanalyse: EFTA-staterne bør klart identificere, hvilke geografiske områder der vil blive omfattet af den pågældende støtteforanstaltning. Ved parallelt hermed at foretage en analyse af konkurrencevilkårene og -strukturen i et givet område og rådføre sig med alle parter, der berøres af den pågældende foranstaltning, minimerer EFTA-staterne konkurrencefordrejninger i forhold til eksisterende udbydere og investorer, som allerede har investeringsplaner for den nære fremtid, og gør det muligt for disse investorer at planlægge deres aktiviteter (50). En detaljeret kortlægning og en grundig høring sikrer derfor ikke kun en betydelig gennemsigtighed, men tjener også som et vigtigt redskab til afgrænsning af hvide, grå og sorte områder (51). |
| --- | --- | --- |

(49)

Ved vurderingen af proportionaliteten af de anmeldte foranstaltninger i hvide eller grå områder skal der, hvis nogen af følgende betingelser under a) til h) ikke er opfyldt, foretages en indgående vurdering (49), og den vil efter al sandsynlighed føre til en negativ konklusion med hensyn til støttens forenelighed med EØS-aftalens funktion:

a)

Detaljeret kortlægning og dækningsanalyse: EFTA-staterne bør klart identificere, hvilke geografiske områder der vil blive omfattet af den pågældende støtteforanstaltning. Ved parallelt hermed at foretage en analyse af konkurrencevilkårene og -strukturen i et givet område og rådføre sig med alle parter, der berøres af den pågældende foranstaltning, minimerer EFTA-staterne konkurrencefordrejninger i forhold til eksisterende udbydere og investorer, som allerede har investeringsplaner for den nære fremtid, og gør det muligt for disse investorer at planlægge deres aktiviteter (50). En detaljeret kortlægning og en grundig høring sikrer derfor ikke kun en betydelig gennemsigtighed, men tjener også som et vigtigt redskab til afgrænsning af hvide, grå og sorte områder (51).

| b) | Offentlig udbudsproces: Anvendelsen af offentligt udbud sikrer gennemsigtighed for alle investorer, som ønsker at afgive bud på gennemførelsen af det støttede projekt. Lige og ikke-diskriminerende behandling af alle bydende er en uomgængeligt nødvendig betingelse for et offentligt udbud. Et offentligt udbud er en metode til at minimere den potentielle fordel ved den pågældende statsstøtte og mindsker samtidig foranstaltningens selektive karakter, for så vidt som valget af støttemodtager ikke kendes på forhånd (52). |
| --- | --- |

b)

Offentlig udbudsproces: Anvendelsen af offentligt udbud sikrer gennemsigtighed for alle investorer, som ønsker at afgive bud på gennemførelsen af det støttede projekt. Lige og ikke-diskriminerende behandling af alle bydende er en uomgængeligt nødvendig betingelse for et offentligt udbud. Et offentligt udbud er en metode til at minimere den potentielle fordel ved den pågældende statsstøtte og mindsker samtidig foranstaltningens selektive karakter, for så vidt som valget af støttemodtager ikke kendes på forhånd (52).

| c) | Det økonomisk set mest fordelagtige tilbud: For at reducere det støttebeløb, der skal tildeles, bør den bydende, der inden for rammerne af en offentlig udbudsprocedure på ensartede, om ikke identiske, kvalitetsvilkår anmode om det laveste støttebeløb, i princippet modtage flere prioritetspoint inden for den samlede vurdering af buddet (53). På denne måde kan EFTA-staten overlade det til markedet at afgøre, hvor meget støtte der virkelig er nødvendig, og således reducere den informationsasymmetri, som for det meste er til fordel for private investorer. |
| --- | --- |

c)

Det økonomisk set mest fordelagtige tilbud: For at reducere det støttebeløb, der skal tildeles, bør den bydende, der inden for rammerne af en offentlig udbudsprocedure på ensartede, om ikke identiske, kvalitetsvilkår anmode om det laveste støttebeløb, i princippet modtage flere prioritetspoint inden for den samlede vurdering af buddet (53). På denne måde kan EFTA-staten overlade det til markedet at afgøre, hvor meget støtte der virkelig er nødvendig, og således reducere den informationsasymmetri, som for det meste er til fordel for private investorer.

| d) | Teknologineutralitet: I betragtning af, at bredbåndstjenester kan leveres på en række forskellige netinfrastrukturer på basis af trådbunden (xDSL, kabel), trådløs (WiFi, WiMAX) og satellit- og mobilteknologi, bør EFTA-staterne ikke favorisere nogen bestemt teknologi eller netplatform, medmindre de kan give en objektiv begrundelse herfor (54). De bydende bør have ret til at foreslå levering af de ønskede bredbåndstjenester ved at anvende eller kombinere de teknologier, som de måtte finde mest egnede. |
| --- | --- |

d)

Teknologineutralitet: I betragtning af, at bredbåndstjenester kan leveres på en række forskellige netinfrastrukturer på basis af trådbunden (xDSL, kabel), trådløs (WiFi, WiMAX) og satellit- og mobilteknologi, bør EFTA-staterne ikke favorisere nogen bestemt teknologi eller netplatform, medmindre de kan give en objektiv begrundelse herfor (54). De bydende bør have ret til at foreslå levering af de ønskede bredbåndstjenester ved at anvende eller kombinere de teknologier, som de måtte finde mest egnede.

| e) | Anvendelse af eksisterende infrastruktur: EFTA-staterne bør om muligt tilskynde de bydende til at anvende en eventuelt eksisterende infrastruktur for at undgå unødigt ressourcespild. I et forsøg på at begrænse de økonomiske virkninger for eksisterende netoperatører bør disse have mulighed for at bidrage med deres infrastruktur til det anmeldte projekt. Samtidig bør denne betingelse ikke medføre, at de etablerede operatører favoriseres, navnlig i tilfælde, hvor tredjeparter måske ikke har adgang til denne infrastruktur eller det input, der er nødvendigt for at konkurrere med en etableret operatør. På samme måde kan det i forbindelse med grå områder, hvor det er påvist, at afhængighed af den etablerede operatør er en del af problemet, være nødvendigt at give mulighed for mere facilitetsbaseret konkurrence. |
| --- | --- |

e)

Anvendelse af eksisterende infrastruktur: EFTA-staterne bør om muligt tilskynde de bydende til at anvende en eventuelt eksisterende infrastruktur for at undgå unødigt ressourcespild. I et forsøg på at begrænse de økonomiske virkninger for eksisterende netoperatører bør disse have mulighed for at bidrage med deres infrastruktur til det anmeldte projekt. Samtidig bør denne betingelse ikke medføre, at de etablerede operatører favoriseres, navnlig i tilfælde, hvor tredjeparter måske ikke har adgang til denne infrastruktur eller det input, der er nødvendigt for at konkurrere med en etableret operatør. På samme måde kan det i forbindelse med grå områder, hvor det er påvist, at afhængighed af den etablerede operatør er en del af problemet, være nødvendigt at give mulighed for mere facilitetsbaseret konkurrence.

| f) | Engrosadgang: Det er en nødvendig komponent i enhver statslig foranstaltning, der støtter opbygningen af en ny bredbåndsinfrastruktur, at tredjeparter får effektiv engrosadgang til den støttede bredbåndsinfrastruktur. Engrosadgang giver navnlig tredjepartsoperatører mulighed for at konkurrere med den valgte bydende (når sidstnævnte også er aktiv i detailleddet), hvorved udvalget og konkurrencen i de områder, som foranstaltningen omfatter, styrkes, og det samtidig undgås, at der skabes regionale tjenesteydelsesmonopoler. Effektiv engrosadgang til den støttede infrastruktur bør tilbydes i mindst 7 år. Denne betingelse afhænger ikke af en forudgående markedsanalyse som omhandlet i artikel 7 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektiv) (55), men hvis den nationale tilsynsmyndighed efter udløbet af syvårsperioden fastslår i henhold til de gældende regler, at den operatør, der driver den pågældende infrastruktur, har betydelig markedsstyrke på det specifikke relevante marked (56), skal adgangsforpligtelsen udvides tilsvarende. |
| --- | --- |

f)

Engrosadgang: Det er en nødvendig komponent i enhver statslig foranstaltning, der støtter opbygningen af en ny bredbåndsinfrastruktur, at tredjeparter får effektiv engrosadgang til den støttede bredbåndsinfrastruktur. Engrosadgang giver navnlig tredjepartsoperatører mulighed for at konkurrere med den valgte bydende (når sidstnævnte også er aktiv i detailleddet), hvorved udvalget og konkurrencen i de områder, som foranstaltningen omfatter, styrkes, og det samtidig undgås, at der skabes regionale tjenesteydelsesmonopoler. Effektiv engrosadgang til den støttede infrastruktur bør tilbydes i mindst 7 år. Denne betingelse afhænger ikke af en forudgående markedsanalyse som omhandlet i artikel 7 i direktiv 2002/21/EF (rammedirektiv) (55), men hvis den nationale tilsynsmyndighed efter udløbet af syvårsperioden fastslår i henhold til de gældende regler, at den operatør, der driver den pågældende infrastruktur, har betydelig markedsstyrke på det specifikke relevante marked (56), skal adgangsforpligtelsen udvides tilsvarende.

| g) | Prisfastsættelse på grundlag af benchmarking: For at sikre en effektiv engrosadgang og minimere en potentiel konkurrencefordrejning er det af afgørende betydning at undgå for høje engrospriser eller, omvendt, underbudspriser eller prispres fra den valgte bydendes side. Engrospriserne for adgang bør baseres på de gennemsnitlige offentliggjorte (regulerede) engrospriser, der er gældende i andre tilsvarende, mere konkurrenceudsatte områder i landet eller i EØS, eller, såfremt der ikke foreligger sådanne offentliggjorte priser, på priser, der allerede er fastsat eller godkendt af den nationale tilsynsmyndighed for de pågældende markeder og tjenester. Hvor der allerede findes forhåndsregulering (dvs. i et gråt område), bør engrospriserne for adgang til en subsidieret infrastruktur ikke være lavere end den adgangspris, som tilsynsmyndigheden har fastsat for det samme område. Benchmarking er en vigtig sikkerhedsforanstaltning, eftersom EFTA-staterne herved får mulighed for at undgå at skulle fastsætte detaljerede detail- eller engrospriser for adgang samt at sikre, at den tildelte støtte vil tjene til at skabe samme markedsvilkår som dem, der gør sig gældende på andre konkurrenceudsatte bredbåndsmarkeder. Benchmarkingkriterierne bør anføres klart i udbudsdokumenterne. |
| --- | --- |

g)

Prisfastsættelse på grundlag af benchmarking: For at sikre en effektiv engrosadgang og minimere en potentiel konkurrencefordrejning er det af afgørende betydning at undgå for høje engrospriser eller, omvendt, underbudspriser eller prispres fra den valgte bydendes side. Engrospriserne for adgang bør baseres på de gennemsnitlige offentliggjorte (regulerede) engrospriser, der er gældende i andre tilsvarende, mere konkurrenceudsatte områder i landet eller i EØS, eller, såfremt der ikke foreligger sådanne offentliggjorte priser, på priser, der allerede er fastsat eller godkendt af den nationale tilsynsmyndighed for de pågældende markeder og tjenester. Hvor der allerede findes forhåndsregulering (dvs. i et gråt område), bør engrospriserne for adgang til en subsidieret infrastruktur ikke være lavere end den adgangspris, som tilsynsmyndigheden har fastsat for det samme område. Benchmarking er en vigtig sikkerhedsforanstaltning, eftersom EFTA-staterne herved får mulighed for at undgå at skulle fastsætte detaljerede detail- eller engrospriser for adgang samt at sikre, at den tildelte støtte vil tjene til at skabe samme markedsvilkår som dem, der gør sig gældende på andre konkurrenceudsatte bredbåndsmarkeder. Benchmarkingkriterierne bør anføres klart i udbudsdokumenterne.

| h) | Tilbagebetalingsklausul for at undgå overkompensation: For at sikre, at den valgte bydende ikke overkompenseres, hvis efterspørgslen efter bredbånd i det pågældende område stiger mere end forventet, bør EFTA-staterne indføje en tilbagebetalingsordning i kontrakten med den valgte bydende (57). Fastsættelsen af en sådan klausul kan efterfølgende og med tilbagevirkende kraft minimere det støttebeløb, der oprindeligt blev anset for at være nødvendigt. |
| --- | --- |

h)

Tilbagebetalingsklausul for at undgå overkompensation: For at sikre, at den valgte bydende ikke overkompenseres, hvis efterspørgslen efter bredbånd i det pågældende område stiger mere end forventet, bør EFTA-staterne indføje en tilbagebetalingsordning i kontrakten med den valgte bydende (57). Fastsættelsen af en sådan klausul kan efterfølgende og med tilbagevirkende kraft minimere det støttebeløb, der oprindeligt blev anset for at være nødvendigt.

3.   STATSSTØTTE TIL NGA-NET

3.1.   Støtte til hurtig etablering af NGA-net

| (50) | En række EFTA-stater er nu ved at rette opmærksomheden mod støtte til bredbåndsnet, der kan levere tjenester ved meget høje hastigheder og understøtter en række forskellige avancerede digitale konvergenstjenester. Disse NGA-net er hovedsagelig fiberbaserede eller avancerede opgraderede kabelnet, som helt eller i vidt omfang skal erstatte de eksisterende kobberbaserede bredbåndsnet eller nuværende kabelnet. |
| --- | --- |

(50)

En række EFTA-stater er nu ved at rette opmærksomheden mod støtte til bredbåndsnet, der kan levere tjenester ved meget høje hastigheder og understøtter en række forskellige avancerede digitale konvergenstjenester. Disse NGA-net er hovedsagelig fiberbaserede eller avancerede opgraderede kabelnet, som helt eller i vidt omfang skal erstatte de eksisterende kobberbaserede bredbåndsnet eller nuværende kabelnet.

| (51) | NGA-net er kablede accessnet, som helt eller delvis består af optiske elementer, og som er i stand til at levere bredbåndsadgangstjenester med forbedrede egenskaber (f.eks. højere kapacitet) i forhold til de tjenester, der leveres over de eksisterende kobbernet (58). |
| --- | --- |

(51)

NGA-net er kablede accessnet, som helt eller delvis består af optiske elementer, og som er i stand til at levere bredbåndsadgangstjenester med forbedrede egenskaber (f.eks. højere kapacitet) i forhold til de tjenester, der leveres over de eksisterende kobbernet (58).

| (52) | NGA-net vil således have hastigheden og kapaciteten til i fremtiden at levere højdefinitionsindhold, understøtte on-demand båndbreddekrævende applikationer samt tilbyde virksomhederne økonomisk overkommelige symmetriske bredbåndsforbindelser, som i dag generelt kun er tilgængelige for store virksomheder. Samlet set har NGA-net potentiale til at gøre det lettere at forbedre alle aspekter af bredbåndsteknologi og bredbåndstjenester. |
| --- | --- |

(52)

NGA-net vil således have hastigheden og kapaciteten til i fremtiden at levere højdefinitionsindhold, understøtte on-demand båndbreddekrævende applikationer samt tilbyde virksomhederne økonomisk overkommelige symmetriske bredbåndsforbindelser, som i dag generelt kun er tilgængelige for store virksomheder. Samlet set har NGA-net potentiale til at gøre det lettere at forbedre alle aspekter af bredbåndsteknologi og bredbåndstjenester.

| (53) | Kommissionen har allerede behandlet nogle statsstøtteanmeldelser, som vedrørte støtte til etablering af fiberbaserede net. Disse sager vedrørte enten opbygning af et regionalt NGA-»kernene« (59) eller tilvejebringelse af fiberforbindelser til et begrænset antal erhvervsbrugere (60). |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen har allerede behandlet nogle statsstøtteanmeldelser, som vedrørte støtte til etablering af fiberbaserede net. Disse sager vedrørte enten opbygning af et regionalt NGA-»kernene« (59) eller tilvejebringelse af fiberforbindelser til et begrænset antal erhvervsbrugere (60).

| (54) | Som i forbindelse med den såkaldte »førstegenerations«-etablering af basale bredbåndsnet begrunder statslige, kommunale og regionale myndigheder deres støtte til en hurtig etablering af fibernet med et markedssvigt eller samhørighedsmål. Mens eksemplerne på statslig indgriben i forbindelse med etableringen af basal bredbåndsinfrastruktur i Kommissionens beslutningspraksis hovedsagelig har vedrørt landbosamfund/landdistrikter (lav befolkningstæthed, høje kapitalomkostninger) eller områder, som er økonomisk underudviklede (ringe evne til at betale for tjenester), ser økonomien i NGA-netmodellen denne gang angiveligt ud til ikke kun at modvirke etablering af NGA-net i tyndtbefolkede områder, men også i visse byområder. Navnlig synes det største problem i forbindelse med en hurtig og omfattende etablering af NGA-net at være omkostninger og i mindre omfang befolkningstæthed (61). |
| --- | --- |

(54)

Som i forbindelse med den såkaldte »førstegenerations«-etablering af basale bredbåndsnet begrunder statslige, kommunale og regionale myndigheder deres støtte til en hurtig etablering af fibernet med et markedssvigt eller samhørighedsmål. Mens eksemplerne på statslig indgriben i forbindelse med etableringen af basal bredbåndsinfrastruktur i Kommissionens beslutningspraksis hovedsagelig har vedrørt landbosamfund/landdistrikter (lav befolkningstæthed, høje kapitalomkostninger) eller områder, som er økonomisk underudviklede (ringe evne til at betale for tjenester), ser økonomien i NGA-netmodellen denne gang angiveligt ud til ikke kun at modvirke etablering af NGA-net i tyndtbefolkede områder, men også i visse byområder. Navnlig synes det største problem i forbindelse med en hurtig og omfattende etablering af NGA-net at være omkostninger og i mindre omfang befolkningstæthed (61).

| (55) | For offentlige myndigheder kan en direkte indgriben således være berettiget for at sikre, at områder, som af netoperatører anses for at være urentable, alligevel får fordel af de betydelige afsmittende virkninger, som NGA-net kan have på økonomien, og ikke vil opleve en ny digital »NGA-kløft«. EFTA-staterne kan således ønske at fremme udviklingen af NGA-net i områder, hvor det vil vare mange år, inden de eksisterende operatører af bredbåndsnet når frem til at investere i sådanne net, fordi de finansielt set er mindre attraktive end visse større byområder. I visse tilfælde kan EFTA-staterne beslutte selv at investere eller yde finansiel støtte til private operatører for at opnå NGA-netforbindelse eller opnå forbindelsen tidligere end forventet, for at sikre, at beskæftigelsen og andre økonomiske muligheder fremmes så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

(55)

For offentlige myndigheder kan en direkte indgriben således være berettiget for at sikre, at områder, som af netoperatører anses for at være urentable, alligevel får fordel af de betydelige afsmittende virkninger, som NGA-net kan have på økonomien, og ikke vil opleve en ny digital »NGA-kløft«. EFTA-staterne kan således ønske at fremme udviklingen af NGA-net i områder, hvor det vil vare mange år, inden de eksisterende operatører af bredbåndsnet når frem til at investere i sådanne net, fordi de finansielt set er mindre attraktive end visse større byområder. I visse tilfælde kan EFTA-staterne beslutte selv at investere eller yde finansiel støtte til private operatører for at opnå NGA-netforbindelse eller opnå forbindelsen tidligere end forventet, for at sikre, at beskæftigelsen og andre økonomiske muligheder fremmes så hurtigt som muligt.

| (56) | Enhver offentlig indgriben, som tager sigte på at støtte tilvejebringelsen eller fremskyndelsen af etablering af NGA-net, skal sikre, at støtten er forenelig med statsstøttereglerne. |
| --- | --- |

(56)

Enhver offentlig indgriben, som tager sigte på at støtte tilvejebringelsen eller fremskyndelsen af etablering af NGA-net, skal sikre, at støtten er forenelig med statsstøttereglerne.

3.2.   Forskellige former for offentlig indgriben

| (57) | EFTA-staterne kan vælge forskellige grader af indgriben på markedet for at fremme eller fremskynde etableringen af NGA-net. I denne henseende gælder betragtningerne ovenfor i afsnit 2.2.1 og 2.2.2 (anvendelse af det markedsøkonomiske investorprincip, kompensation for offentlig tjeneste og Altmark-kriterierne) tilsvarende med hensyn til statslig indgriben i forbindelse med etablering af NGA-net. Afhængigt af den valgte foranstaltnings karakter og virkninger kan en forskellig analytisk tilgang være berettiget i henhold til statsstøttereglerne. |
| --- | --- |

(57)

EFTA-staterne kan vælge forskellige grader af indgriben på markedet for at fremme eller fremskynde etableringen af NGA-net. I denne henseende gælder betragtningerne ovenfor i afsnit 2.2.1 og 2.2.2 (anvendelse af det markedsøkonomiske investorprincip, kompensation for offentlig tjeneste og Altmark-kriterierne) tilsvarende med hensyn til statslig indgriben i forbindelse med etablering af NGA-net. Afhængigt af den valgte foranstaltnings karakter og virkninger kan en forskellig analytisk tilgang være berettiget i henhold til statsstøttereglerne.

| (58) | I områder, hvor private investorer forventes at etablere NGA-net i fremtiden, kan EFTA-staterne vælge at indføre en række foranstaltninger til at fremskynde investeringscyklussen og således give investorer incitament til at fremkomme med deres investeringsplaner. Disse foranstaltninger behøver ikke nødvendigvis at indebære statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. I betragtning af, at en stor del af omkostningerne ved etablering af fibernet går til anlægsarbejder (f.eks. udgravning, nedlægning af kabler, intern kabelføring osv.), kan EFTA-staterne i overensstemmelse med f.eks. EØS-reglerne for elektronisk kommunikation vælge at lette erhvervelsen af anlægsrettigheder, stille krav om, at netoperatørerne koordinerer deres anlægsarbejder og/eller deler noget af deres infrastruktur (62). Tilsvarende kan EFTA-staterne bestemme, at der til alle nye anlæg (herunder nye vand-, energi-, transport- eller kloaknet) og/eller bygninger skal være etableret en fiberforbindelse. |
| --- | --- |

(58)

I områder, hvor private investorer forventes at etablere NGA-net i fremtiden, kan EFTA-staterne vælge at indføre en række foranstaltninger til at fremskynde investeringscyklussen og således give investorer incitament til at fremkomme med deres investeringsplaner. Disse foranstaltninger behøver ikke nødvendigvis at indebære statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. I betragtning af, at en stor del af omkostningerne ved etablering af fibernet går til anlægsarbejder (f.eks. udgravning, nedlægning af kabler, intern kabelføring osv.), kan EFTA-staterne i overensstemmelse med f.eks. EØS-reglerne for elektronisk kommunikation vælge at lette erhvervelsen af anlægsrettigheder, stille krav om, at netoperatørerne koordinerer deres anlægsarbejder og/eller deler noget af deres infrastruktur (62). Tilsvarende kan EFTA-staterne bestemme, at der til alle nye anlæg (herunder nye vand-, energi-, transport- eller kloaknet) og/eller bygninger skal være etableret en fiberforbindelse.

| (59) | De offentlige myndigheder kan ligeledes beslutte at foretage nogle anlægsarbejder (f.eks. udgravning i det offentlige rum, anlæg af kabelkanaler) for at muliggøre og fremskynde de pågældende operatørers etablering af deres egne netelementer. Sådanne anlægsarbejder bør imidlertid ikke være »industri- eller sektorspecifikke«, men skal principielt være tilgængelige for alle potentielle brugere og ikke blot operatører inden for elektronisk kommunikation (dvs. el-, gas- og vandforsyningsværker osv.). Forudsat at sådanne offentlige foranstaltninger tager sigte på at skabe de nødvendige forudsætninger for, at forsyningsvirksomhederne etablerer egen infrastruktur, uden at diskriminere til fordel for en given sektor eller virksomhed (ved navnlig at nedbringe sidstnævntes kapitalomkostninger), falder de uden for anvendelsesområdet for EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. |
| --- | --- |

(59)

De offentlige myndigheder kan ligeledes beslutte at foretage nogle anlægsarbejder (f.eks. udgravning i det offentlige rum, anlæg af kabelkanaler) for at muliggøre og fremskynde de pågældende operatørers etablering af deres egne netelementer. Sådanne anlægsarbejder bør imidlertid ikke være »industri- eller sektorspecifikke«, men skal principielt være tilgængelige for alle potentielle brugere og ikke blot operatører inden for elektronisk kommunikation (dvs. el-, gas- og vandforsyningsværker osv.). Forudsat at sådanne offentlige foranstaltninger tager sigte på at skabe de nødvendige forudsætninger for, at forsyningsvirksomhederne etablerer egen infrastruktur, uden at diskriminere til fordel for en given sektor eller virksomhed (ved navnlig at nedbringe sidstnævntes kapitalomkostninger), falder de uden for anvendelsesområdet for EØS-aftalens artikel 61, stk. 1.

| (60) | Lignende foranstaltninger kan også indføres af de nationale tilsynsmyndigheder for at sikre lige og ikke-diskriminerende adgang til master eller delt brug af kabelkanaler, der ejes af forsyningsvirksomheder eller eksisterende netoperatører. |
| --- | --- |

(60)

Lignende foranstaltninger kan også indføres af de nationale tilsynsmyndigheder for at sikre lige og ikke-diskriminerende adgang til master eller delt brug af kabelkanaler, der ejes af forsyningsvirksomheder eller eksisterende netoperatører.

| (61) | Som det fremgår af Kommissionens beslutningspraksis i forbindelse med basal bredbåndsinfrastruktur, ydes statsstøtten til bredbåndsnet i de fleste tilfælde af lokale eller regionale myndigheder, som stræber efter enten at afhjælpe regionens mangel på bredbåndsforbindelser eller at styrke regionens konkurrenceevne ved at forbedre den eksisterende bredbåndsdækning og netforbindelse yderligere. For at nå disse to mål har de offentlige myndigheder hidtil enten udliciteret opbygningen og forvaltningen af en offentligt ejet bredbåndsinfrastruktur eller finansielt støttet opbygningen af et privatejet bredbåndsnet (63). |
| --- | --- |

(61)

Som det fremgår af Kommissionens beslutningspraksis i forbindelse med basal bredbåndsinfrastruktur, ydes statsstøtten til bredbåndsnet i de fleste tilfælde af lokale eller regionale myndigheder, som stræber efter enten at afhjælpe regionens mangel på bredbåndsforbindelser eller at styrke regionens konkurrenceevne ved at forbedre den eksisterende bredbåndsdækning og netforbindelse yderligere. For at nå disse to mål har de offentlige myndigheder hidtil enten udliciteret opbygningen og forvaltningen af en offentligt ejet bredbåndsinfrastruktur eller finansielt støttet opbygningen af et privatejet bredbåndsnet (63).

| (62) | Hvis offentlige foranstaltninger udgør statsstøtte i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, skal de anmeldes til Tilsynsmyndigheden, som vil vurdere deres forenelighed med fællesmarkedet på grundlag af de principper, der er fastsat i afsnit 3.3 og 3.4 (64). |
| --- | --- |

(62)

Hvis offentlige foranstaltninger udgør statsstøtte i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, skal de anmeldes til Tilsynsmyndigheden, som vil vurdere deres forenelighed med fællesmarkedet på grundlag af de principper, der er fastsat i afsnit 3.3 og 3.4 (64).

3.3.   Sondringen mellem hvide, grå og sorte områder i forbindelse med NGA-net

| (63) | Som påpeget i punkt 38 vurderes foreneligheden af statsstøtte til udvikling af traditionelle bredbåndsnet ved henvisning til sondringen mellem hvide, grå og sorte områder. Tilsynsmyndigheden finder, at denne sondring stadig er relevant ved vurderingen af, om statsstøtte til NGA-net er forenelig i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), men kræver en mere detaljeret definition for at tage højde for de særlige forhold, der gør sig gældende i forbindelse med NGA-net. |
| --- | --- |

(63)

Som påpeget i punkt 38 vurderes foreneligheden af statsstøtte til udvikling af traditionelle bredbåndsnet ved henvisning til sondringen mellem hvide, grå og sorte områder. Tilsynsmyndigheden finder, at denne sondring stadig er relevant ved vurderingen af, om statsstøtte til NGA-net er forenelig i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), men kræver en mere detaljeret definition for at tage højde for de særlige forhold, der gør sig gældende i forbindelse med NGA-net.

| (64) | I denne henseende bør det tages i betragtning, at NGA-net på længere sigt forventes at afløse de eksisterende basale bredbåndsnet. For så vidt som NGA-net har en anden netarkitektur, der giver mulighed for bredbåndstjenester af betydeligt bedre kvalitet end i dag og levering af tjenester, som ikke kan understøttes af de nuværende bredbåndsnet, er det sandsynligt, at der i fremtiden vil opstå markante forskelle mellem områder, som vil være dækket, og områder, som ikke vil være dækket af NGA-net (65). |
| --- | --- |

(64)

I denne henseende bør det tages i betragtning, at NGA-net på længere sigt forventes at afløse de eksisterende basale bredbåndsnet. For så vidt som NGA-net har en anden netarkitektur, der giver mulighed for bredbåndstjenester af betydeligt bedre kvalitet end i dag og levering af tjenester, som ikke kan understøttes af de nuværende bredbåndsnet, er det sandsynligt, at der i fremtiden vil opstå markante forskelle mellem områder, som vil være dækket, og områder, som ikke vil være dækket af NGA-net (65).

| (65) | På nuværende tidspunkt kan nogle avancerede basale bredbåndsnet (f.eks. ADSL 2+ (66)) indtil et vist punkt også understøtte nogle af de typer bredbåndstjenester, som i nær fremtid formentlig vil blive tilbudt via NGA-net (såsom basale triple play-tjenester). Det skal imidlertid bemærkes, og uden at fastsættelsen af forhåndsregulering berøres heraf, at der kan dukke nye produkter eller tjenester op, som ikke er substituerbare fra hverken et efterspørgsels- eller udbudsperspektiv, og som vil kræve bredbåndshastigheder, der overstiger den basale bredbåndsinfrastrukturs øvre fysiske grænser. |
| --- | --- |

(65)

På nuværende tidspunkt kan nogle avancerede basale bredbåndsnet (f.eks. ADSL 2+ (66)) indtil et vist punkt også understøtte nogle af de typer bredbåndstjenester, som i nær fremtid formentlig vil blive tilbudt via NGA-net (såsom basale triple play-tjenester). Det skal imidlertid bemærkes, og uden at fastsættelsen af forhåndsregulering berøres heraf, at der kan dukke nye produkter eller tjenester op, som ikke er substituerbare fra hverken et efterspørgsels- eller udbudsperspektiv, og som vil kræve bredbåndshastigheder, der overstiger den basale bredbåndsinfrastrukturs øvre fysiske grænser.

| (66) | Ved vurderingen af statsstøtte til NGA-net bør et område, hvor der ikke på nuværende tidspunkt findes sådanne net, og hvor sådanne formentlig ikke vil blive opbygget af private investorer og være fuldt funktionsdygtige i nær fremtid, derfor betragtes som et »hvidt NGA«-område (67). I den henseende bør udtrykket »i nær fremtid« svare til en periode på tre år (68). De offentlige myndigheder bør under visse omstændigheder have ret til at gribe ind for at løse problemer med social samhørighed, regionaludvikling eller et markedssvigt, når det kan påvises, at private investorer ikke har til hensigt at etablere NGA-net i de kommende tre år. Private investorers planlagte investeringer bør være i stand til at sikre, at der i det mindste vil ske betydelige fremskridt med hensyn til bredbåndsdækning i treårsperioden med afslutning af den planlagte investering inden for en rimelig tidsfrist derefter (afhængigt af de enkelte projekters og områders særlige karakteristika). Det vil ikke være hensigtsmæssigt at anlægge en længere tidshorisont, da det kan risikere at skade interesserne i underforsynede regioner i forhold til andre dele af et land, som er tilstrækkeligt forsynet med sådanne avancerede bredbåndsnet. De offentlige myndigheder kan kræve at få forelagt en forretningsplan, en udførlig tidsplan for etableringen og beviser på tilstrækkelig finansiering eller enhver anden form for dokumentation for, at de private netoperatørers planlagte investering er troværdig og plausibel. |
| --- | --- |

(66)

Ved vurderingen af statsstøtte til NGA-net bør et område, hvor der ikke på nuværende tidspunkt findes sådanne net, og hvor sådanne formentlig ikke vil blive opbygget af private investorer og være fuldt funktionsdygtige i nær fremtid, derfor betragtes som et »hvidt NGA«-område (67). I den henseende bør udtrykket »i nær fremtid« svare til en periode på tre år (68). De offentlige myndigheder bør under visse omstændigheder have ret til at gribe ind for at løse problemer med social samhørighed, regionaludvikling eller et markedssvigt, når det kan påvises, at private investorer ikke har til hensigt at etablere NGA-net i de kommende tre år. Private investorers planlagte investeringer bør være i stand til at sikre, at der i det mindste vil ske betydelige fremskridt med hensyn til bredbåndsdækning i treårsperioden med afslutning af den planlagte investering inden for en rimelig tidsfrist derefter (afhængigt af de enkelte projekters og områders særlige karakteristika). Det vil ikke være hensigtsmæssigt at anlægge en længere tidshorisont, da det kan risikere at skade interesserne i underforsynede regioner i forhold til andre dele af et land, som er tilstrækkeligt forsynet med sådanne avancerede bredbåndsnet. De offentlige myndigheder kan kræve at få forelagt en forretningsplan, en udførlig tidsplan for etableringen og beviser på tilstrækkelig finansiering eller enhver anden form for dokumentation for, at de private netoperatørers planlagte investering er troværdig og plausibel.

| (67) | Tilsvarende bør et område betragtes som et »gråt NGA«-område i tilfælde, hvor der kun er etableret et enkelt NGA-net, eller kun etableres et enkelt NGA-net i de kommende tre år, og ingen operatør har planer om at etablere et NGA-net i de kommende tre år (69). Ved vurderingen af, om andre netinvestorer kunne etablere yderligere NGA-net i et givet område, bør der tages højde for eventuelle eksisterende regulerings- eller lovgivningsforanstaltninger, der kan have mindsket barriererne for etablering af sådanne net (adgang til kabelkanaler, delt brug af infrastruktur osv.). |
| --- | --- |

(67)

Tilsvarende bør et område betragtes som et »gråt NGA«-område i tilfælde, hvor der kun er etableret et enkelt NGA-net, eller kun etableres et enkelt NGA-net i de kommende tre år, og ingen operatør har planer om at etablere et NGA-net i de kommende tre år (69). Ved vurderingen af, om andre netinvestorer kunne etablere yderligere NGA-net i et givet område, bør der tages højde for eventuelle eksisterende regulerings- eller lovgivningsforanstaltninger, der kan have mindsket barriererne for etablering af sådanne net (adgang til kabelkanaler, delt brug af infrastruktur osv.).

| (68) | Hvis der findes eller i de kommende tre år vil blive etableret mere end ét NGA-net i et givet område, bør et sådant område principielt betragtes som et »sort NGA«-område (70). |
| --- | --- |

(68)

Hvis der findes eller i de kommende tre år vil blive etableret mere end ét NGA-net i et givet område, bør et sådant område principielt betragtes som et »sort NGA«-område (70).

3.4.   Vurdering af foreneligheden

| (69) | Selv om NGA-net er kvalitativt langt mere avancerede end eksisterende traditionelle kobberbaserede bredbåndsnet, vil Tilsynsmyndigheden, som nævnt i punkt 64 og 65, når den skal vurdere, om statsstøtte til etablering af et NGA-net er forenelig med statsstøttereglerne, også se nærmere på virkningerne af en sådan støtte for eksisterende bredbåndsnet i betragtning af den grad af substitution, der på nuværende tidspunkt synes at være til stede med hensyn til bredbåndstjenester, som udbydes via både bredbånd og NGA-net. Ved vurderingen af, om statsstøtte til NGA-net er forenelig med statsstøttereglerne, vil Tilsynsmyndigheden desuden anvende afvejningstesten (se punkt 33). I forbindelse med vurderingen af proportionaliteten af en anmeldt foranstaltning vil Tilsynsmyndigheden navnlig undersøge, om betingelserne i punkt 49 er opfyldt (detaljeret kortlægning og dækningsanalyse, offentlig udbudsproces, det økonomisk set mest fordelagtige tilbud, teknologineutralitet, anvendelse af eksisterende infrastruktur, engrosadgang, benchmarking og tilbagebetalingsklausul). Nedenstående punkter er imidlertid specielt relevante i forbindelse med vurderingen af NGA-net. |
| --- | --- |

(69)

Selv om NGA-net er kvalitativt langt mere avancerede end eksisterende traditionelle kobberbaserede bredbåndsnet, vil Tilsynsmyndigheden, som nævnt i punkt 64 og 65, når den skal vurdere, om statsstøtte til etablering af et NGA-net er forenelig med statsstøttereglerne, også se nærmere på virkningerne af en sådan støtte for eksisterende bredbåndsnet i betragtning af den grad af substitution, der på nuværende tidspunkt synes at være til stede med hensyn til bredbåndstjenester, som udbydes via både bredbånd og NGA-net. Ved vurderingen af, om statsstøtte til NGA-net er forenelig med statsstøttereglerne, vil Tilsynsmyndigheden desuden anvende afvejningstesten (se punkt 33). I forbindelse med vurderingen af proportionaliteten af en anmeldt foranstaltning vil Tilsynsmyndigheden navnlig undersøge, om betingelserne i punkt 49 er opfyldt (detaljeret kortlægning og dækningsanalyse, offentlig udbudsproces, det økonomisk set mest fordelagtige tilbud, teknologineutralitet, anvendelse af eksisterende infrastruktur, engrosadgang, benchmarking og tilbagebetalingsklausul). Nedenstående punkter er imidlertid specielt relevante i forbindelse med vurderingen af NGA-net.

3.4.1.   Hvide NGA-områder: støtte til etablering af NGA-net i underforsynede områder

| (70) | Som i forbindelse med basale bredbåndstjenester vil Tilsynsmyndigheden, såfremt EFTA-staterne opfylder en række betingelser (se punkt 49 og 69), anse foranstaltninger, som støtter etableringen af NGA-net i områder, hvor der på nuværende tidspunkt ikke findes nogen bredbåndsinfrastruktur, eller i områder, hvor de eksisterende bredbåndsoperatører finder det urentabelt at etablere NGA-net, for at være forenelige med EØS-aftalens statsstøtteregler. |
| --- | --- |

(70)

Som i forbindelse med basale bredbåndstjenester vil Tilsynsmyndigheden, såfremt EFTA-staterne opfylder en række betingelser (se punkt 49 og 69), anse foranstaltninger, som støtter etableringen af NGA-net i områder, hvor der på nuværende tidspunkt ikke findes nogen bredbåndsinfrastruktur, eller i områder, hvor de eksisterende bredbåndsoperatører finder det urentabelt at etablere NGA-net, for at være forenelige med EØS-aftalens statsstøtteregler.

| (71) | I hvide NGA-områder, hvor der allerede findes et enkelt basalt bredbåndsnet (traditionelt gråt område), er tildelingen af støtte til NGA-net betinget af, at den pågældende EFTA-stat påviser, at i) de bredbåndstjenester, der leveres via de pågældende net, ikke er tilstrækkelige til at opfylde behovene blandt borgere og erhvervsbrugere i det pågældende område (også under hensyntagen til en eventuel fremtidig opgradering heraf), og at ii) der ikke findes mindre fordrejende foranstaltninger (herunder forhåndsregulering) til at nå de anførte mål. |
| --- | --- |

(71)

I hvide NGA-områder, hvor der allerede findes et enkelt basalt bredbåndsnet (traditionelt gråt område), er tildelingen af støtte til NGA-net betinget af, at den pågældende EFTA-stat påviser, at i) de bredbåndstjenester, der leveres via de pågældende net, ikke er tilstrækkelige til at opfylde behovene blandt borgere og erhvervsbrugere i det pågældende område (også under hensyntagen til en eventuel fremtidig opgradering heraf), og at ii) der ikke findes mindre fordrejende foranstaltninger (herunder forhåndsregulering) til at nå de anførte mål.

3.4.2.   Grå NGA-områder: en mere detaljeret analyse nødvendig

| (72) | I områder, hvor en enkelt privat investor allerede har etableret et NGA-net eller vil være i gang med at etablere det i de næste tre år (se også punkt 66), og ingen privat investor har planer om at etablere endnu et NGA-net i de kommende tre år, skal Tilsynsmyndigheden foretage en mere detaljeret analyse for at undersøge, om statslig indgriben i sådanne områder kan betragtes som forenelig med statsstøttereglerne. Statslig indgriben i sådanne områder risikerer nemlig at fortrænge eksisterende investorer og fordreje konkurrencen. |
| --- | --- |

(72)

I områder, hvor en enkelt privat investor allerede har etableret et NGA-net eller vil være i gang med at etablere det i de næste tre år (se også punkt 66), og ingen privat investor har planer om at etablere endnu et NGA-net i de kommende tre år, skal Tilsynsmyndigheden foretage en mere detaljeret analyse for at undersøge, om statslig indgriben i sådanne områder kan betragtes som forenelig med statsstøttereglerne. Statslig indgriben i sådanne områder risikerer nemlig at fortrænge eksisterende investorer og fordreje konkurrencen.

| (73) | For at Tilsynsmyndigheden kan erklære en foranstaltning forenelig, skal EFTA-staterne være i stand til at påvise for det første, at det eksisterende eller planlagte NGA-net ikke er eller ikke vil være tilstrækkeligt til at opfylde behovene blandt borgere og erhvervsbrugere i de pågældende områder, og for det andet at der ikke findes mindre fordrejende foranstaltninger (herunder forhåndsregulering) til at nå de anførte mål. I forbindelse med den detaljerede analyse vil Tilsynsmyndigheden navnlig vurdere:






  a) | om de generelle markedsvilkår ikke er tilstrækkelige, ved f.eks. at se nærmere på de aktuelle NGA-bredbåndspriser, den type tjenester, der tilbydes husstande og erhvervsbrugere og de hertil knyttede betingelser, og om der allerede findes eller efter al sandsynlighed vil opstå efterspørgsel efter nye tjenester, som ikke kan imødekommes af det eksisterende NGA-net |
| --- | --- | --- |

(73)

For at Tilsynsmyndigheden kan erklære en foranstaltning forenelig, skal EFTA-staterne være i stand til at påvise for det første, at det eksisterende eller planlagte NGA-net ikke er eller ikke vil være tilstrækkeligt til at opfylde behovene blandt borgere og erhvervsbrugere i de pågældende områder, og for det andet at der ikke findes mindre fordrejende foranstaltninger (herunder forhåndsregulering) til at nå de anførte mål. I forbindelse med den detaljerede analyse vil Tilsynsmyndigheden navnlig vurdere:

a)

om de generelle markedsvilkår ikke er tilstrækkelige, ved f.eks. at se nærmere på de aktuelle NGA-bredbåndspriser, den type tjenester, der tilbydes husstande og erhvervsbrugere og de hertil knyttede betingelser, og om der allerede findes eller efter al sandsynlighed vil opstå efterspørgsel efter nye tjenester, som ikke kan imødekommes af det eksisterende NGA-net

| b) | om tredjeparter ikke tilbydes en effektiv netadgang, eller adgangsvilkårene ikke fremmer en effektiv konkurrence, hvis der ikke findes forhåndsregulering pålagt af en tilsynsmyndighed |
| --- | --- |

b)

om tredjeparter ikke tilbydes en effektiv netadgang, eller adgangsvilkårene ikke fremmer en effektiv konkurrence, hvis der ikke findes forhåndsregulering pålagt af en tilsynsmyndighed

| c) | om generelle adgangsbarrierer er til hinder for en potentiel adgang for andre NGA-netinvestorer |
| --- | --- |

c)

om generelle adgangsbarrierer er til hinder for en potentiel adgang for andre NGA-netinvestorer

| d) | om det NGA-net, der allerede er etableret, blev opbygget på grundlag af privilegeret anvendelse/adgang til kabelkanaler, der ikke er tilgængelige for eller ikke deles med andre netoperatører |
| --- | --- |

d)

om det NGA-net, der allerede er etableret, blev opbygget på grundlag af privilegeret anvendelse/adgang til kabelkanaler, der ikke er tilgængelige for eller ikke deles med andre netoperatører

| e) | om eventuelle foranstaltninger, der er truffet eller pålagt af den kompetente nationale tilsyns- eller konkurrencemyndighed med hensyn til den eksisterende netudbyder, ikke har kunnet overvinde problemerne. |
| --- | --- |

e)

om eventuelle foranstaltninger, der er truffet eller pålagt af den kompetente nationale tilsyns- eller konkurrencemyndighed med hensyn til den eksisterende netudbyder, ikke har kunnet overvinde problemerne.

3.4.3.   Sorte NGA-områder: statslig indgriben ikke nødvendig

| (74) | I områder, hvor der allerede findes mere end ét NGA-net, eller private investorer er i gang med at etablere konkurrerende NGA-net, vil Tilsynsmyndigheden være af den opfattelse, at statsstøtte til et yderligere offentligt støttet, konkurrerende NGA-net vil kunne fordreje konkurrencen alvorligt og er uforenelig med statsstøttereglerne. |
| --- | --- |

(74)

I områder, hvor der allerede findes mere end ét NGA-net, eller private investorer er i gang med at etablere konkurrerende NGA-net, vil Tilsynsmyndigheden være af den opfattelse, at statsstøtte til et yderligere offentligt støttet, konkurrerende NGA-net vil kunne fordreje konkurrencen alvorligt og er uforenelig med statsstøttereglerne.

3.4.4.   Det særlige forhold i forbindelse med eksisterende sorte områder (basale bredbåndsnet): nogle yderligere sikkerhedsforanstaltninger

| (75) | Tilsynsmyndigheden finder, at traditionelle sorte områder, dvs. områder, hvor de nuværende bredbåndstjenester leveres af konkurrerende bredbåndsinfrastrukturer (xDSL og kabelnet), er områder, hvor eksisterende netoperatører bør have incitamenter til at opgradere deres nuværende traditionelle bredbåndsnet til meget hurtige NGA-net, hvortil de kunne migrere deres eksisterende kunder. I sådanne områder bør ingen yderligere statslig indgriben i princippet være nødvendig. |
| --- | --- |

(75)

Tilsynsmyndigheden finder, at traditionelle sorte områder, dvs. områder, hvor de nuværende bredbåndstjenester leveres af konkurrerende bredbåndsinfrastrukturer (xDSL og kabelnet), er områder, hvor eksisterende netoperatører bør have incitamenter til at opgradere deres nuværende traditionelle bredbåndsnet til meget hurtige NGA-net, hvortil de kunne migrere deres eksisterende kunder. I sådanne områder bør ingen yderligere statslig indgriben i princippet være nødvendig.

| (76) | En EFTA-stat kan imidlertid afvise et sådant argument ved at påvise, at de eksisterende operatører af basale bredbåndsnet ikke har planer om at investere i NGA-net i de kommende tre år, og f.eks. påvise, at det hidtidige mønster i de investeringer, som de eksisterende netinvestorer har foretaget i de seneste år i opgraderingen af deres bredbåndsinfrastrukturer med henblik på at levere højere hastigheder for at imødekomme brugernes efterspørgsel, ikke har været tilfredsstillende. I et sådant tilfælde vil statsstøtte til etablering af NGA-net skulle omfattes af den detaljerede analyse i punkt 73 og opfylde de betingelser, der er behandlet mere udførligt i afsnit 3.4.5. |
| --- | --- |

(76)

En EFTA-stat kan imidlertid afvise et sådant argument ved at påvise, at de eksisterende operatører af basale bredbåndsnet ikke har planer om at investere i NGA-net i de kommende tre år, og f.eks. påvise, at det hidtidige mønster i de investeringer, som de eksisterende netinvestorer har foretaget i de seneste år i opgraderingen af deres bredbåndsinfrastrukturer med henblik på at levere højere hastigheder for at imødekomme brugernes efterspørgsel, ikke har været tilfredsstillende. I et sådant tilfælde vil statsstøtte til etablering af NGA-net skulle omfattes af den detaljerede analyse i punkt 73 og opfylde de betingelser, der er behandlet mere udførligt i afsnit 3.4.5.

3.4.5.   Foranstaltningens udformning og behovet for at begrænse konkurrencefordrejningerne

| (77) | Som i forbindelse med den politik, der følges med hensyn til etablering af basale bredbåndsnet, kan statsstøtte til etablering af NGA-net være et velegnet og berettiget instrument, forudsat at en række grundlæggende betingelser er opfyldt. Med undtagelse af hvide NGA-områder, som også er hvide områder med hensyn til basale bredbåndsnet (hvor der ikke stilles yderligere krav), finder Tilsynsmyndigheden, at det foruden de sikkerhedsforanstaltninger, der er anført i afsnit 2.3.3 og navnlig i punkt 49 (detaljeret kortlægning og dækningsanalyse, offentlig udbudsproces, det økonomisk set mest fordelagtige tilbud, teknologineutralitet, anvendelse af eksisterende infrastruktur, engrosadgang, benchmarking og tilbagebetalingsklausul), også er nødvendigt, at følgende betingelser opfyldes:






  — | For at modtage offentlig støtte skal støttemodtageren til gengæld give tredjeparter effektiv engrosadgang i mindst syv år. Adgangsforpligtelsen bør navnlig også omfatte retten til at anvende kabelkanaler eller gadeskabe for at gøre det muligt for tredjeparter at få adgang til passiv og ikke kun aktiv infrastruktur. Dette berører ikke eventuelle lignende regulerende forpligtelser, som den nationale tilsynsmyndighed måtte indføre på det specifikke relevante marked for at fremme en effektiv konkurrence, eller foranstaltninger, der er vedtaget efter udløbet af den pågældende periode (71). En forpligtelse til »åben adgang« er så meget desto mere afgørende for at løse problemet med hensyn til midlertidig substitution mellem de tjenester, der udbydes af eksisterende ADSL-operatører, og de tjenester, der udbydes af fremtidige NGA-netoperatører. En forpligtelse til åben adgang vil sikre, at ADSL-operatørerne kan migrere deres kunder til et NGA-net, så snart et støttet net er etableret, og således påbegynde planlægningen af deres egne fremtidige investeringer uden at opleve en reel konkurrencemæssig ulempe. |
| --- | --- | --- |

(77)

Som i forbindelse med den politik, der følges med hensyn til etablering af basale bredbåndsnet, kan statsstøtte til etablering af NGA-net være et velegnet og berettiget instrument, forudsat at en række grundlæggende betingelser er opfyldt. Med undtagelse af hvide NGA-områder, som også er hvide områder med hensyn til basale bredbåndsnet (hvor der ikke stilles yderligere krav), finder Tilsynsmyndigheden, at det foruden de sikkerhedsforanstaltninger, der er anført i afsnit 2.3.3 og navnlig i punkt 49 (detaljeret kortlægning og dækningsanalyse, offentlig udbudsproces, det økonomisk set mest fordelagtige tilbud, teknologineutralitet, anvendelse af eksisterende infrastruktur, engrosadgang, benchmarking og tilbagebetalingsklausul), også er nødvendigt, at følgende betingelser opfyldes:

—

For at modtage offentlig støtte skal støttemodtageren til gengæld give tredjeparter effektiv engrosadgang i mindst syv år. Adgangsforpligtelsen bør navnlig også omfatte retten til at anvende kabelkanaler eller gadeskabe for at gøre det muligt for tredjeparter at få adgang til passiv og ikke kun aktiv infrastruktur. Dette berører ikke eventuelle lignende regulerende forpligtelser, som den nationale tilsynsmyndighed måtte indføre på det specifikke relevante marked for at fremme en effektiv konkurrence, eller foranstaltninger, der er vedtaget efter udløbet af den pågældende periode (71). En forpligtelse til »åben adgang« er så meget desto mere afgørende for at løse problemet med hensyn til midlertidig substitution mellem de tjenester, der udbydes af eksisterende ADSL-operatører, og de tjenester, der udbydes af fremtidige NGA-netoperatører. En forpligtelse til åben adgang vil sikre, at ADSL-operatørerne kan migrere deres kunder til et NGA-net, så snart et støttet net er etableret, og således påbegynde planlægningen af deres egne fremtidige investeringer uden at opleve en reel konkurrencemæssig ulempe.

| — | Ved fastsættelsen af betingelserne for engrosnetadgang bør EFTA-staterne desuden rådføre sig med den pågældende nationale tilsynsmyndighed. De nationale tilsynsmyndigheder forventes i fremtiden fortsat enten på forhånd at regulere eller meget nøje at overvåge konkurrencevilkårene på det samlede bredbåndsmarked og i givet fald indføre de nødvendige foranstaltninger, der er fastsat i de gældende regler. Ved således at kræve, at adgangsvilkårene godkendes eller fastsættes af den nationale tilsynsmyndighed i henhold til de gældende EØS-regler, vil EFTA-staterne sikre, at der på alle bredbåndsmarkeder, som er udpeget af den pågældende nationale tilsynsmyndighed, vil gælde, om ikke identiske, så i det mindste meget ensartede adgangsvilkår. |
| --- | --- |

—

Ved fastsættelsen af betingelserne for engrosnetadgang bør EFTA-staterne desuden rådføre sig med den pågældende nationale tilsynsmyndighed. De nationale tilsynsmyndigheder forventes i fremtiden fortsat enten på forhånd at regulere eller meget nøje at overvåge konkurrencevilkårene på det samlede bredbåndsmarked og i givet fald indføre de nødvendige foranstaltninger, der er fastsat i de gældende regler. Ved således at kræve, at adgangsvilkårene godkendes eller fastsættes af den nationale tilsynsmyndighed i henhold til de gældende EØS-regler, vil EFTA-staterne sikre, at der på alle bredbåndsmarkeder, som er udpeget af den pågældende nationale tilsynsmyndighed, vil gælde, om ikke identiske, så i det mindste meget ensartede adgangsvilkår.

| — | Uanset hvilken type NGA-netarkitektur der modtager statsstøtte, bør det understøtte en effektiv og fuldstændig ubundtet adgang og tilfredsstille alle forskellige typer netadgang, som operatører måtte ønske (herunder, men ikke udelukkende adgang til kabelkanaler, fibre og bitstrøm). Det skal i denne forbindelse bemærkes, at en arkitektur med mange fibre (»multiple fibre«) giver mulighed for, at de adgangsinteresserede virksomheder helt uafhængigt kan tilbyde højhastighedsbredbånd, og derfor kan fremme en sund konkurrence på lang sigt. Desuden understøtter etableringen af NGA-net baseret på en »multiple fibre«-arkitektur både »punkt-til-punkt«- og »punkt-til-multipunkt«-topologier, og er derfor teknologineutral. |
| --- | --- |

—

Uanset hvilken type NGA-netarkitektur der modtager statsstøtte, bør det understøtte en effektiv og fuldstændig ubundtet adgang og tilfredsstille alle forskellige typer netadgang, som operatører måtte ønske (herunder, men ikke udelukkende adgang til kabelkanaler, fibre og bitstrøm). Det skal i denne forbindelse bemærkes, at en arkitektur med mange fibre (»multiple fibre«) giver mulighed for, at de adgangsinteresserede virksomheder helt uafhængigt kan tilbyde højhastighedsbredbånd, og derfor kan fremme en sund konkurrence på lang sigt. Desuden understøtter etableringen af NGA-net baseret på en »multiple fibre«-arkitektur både »punkt-til-punkt«- og »punkt-til-multipunkt«-topologier, og er derfor teknologineutral.

4.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| (78) | Dette kapitel vil blive anvendt fra den første dag efter vedtagelsen. |
| --- | --- |

(78)

Dette kapitel vil blive anvendt fra den første dag efter vedtagelsen.

| (79) | Tilsynsmyndigheden vil tage det foreliggende kapitel op til revision i overensstemmelse med Kommissionens fremtidige revisioner af den tilsvarende meddelelse fra Kommissionen — EF-retningslinjer for statsstøttereglernes anvendelse i forbindelse med hurtig etablering af bredbåndsnet. |
| --- | --- |

(79)

Tilsynsmyndigheden vil tage det foreliggende kapitel op til revision i overensstemmelse med Kommissionens fremtidige revisioner af den tilsvarende meddelelse fra Kommissionen — EF-retningslinjer for statsstøttereglernes anvendelse i forbindelse med hurtig etablering af bredbåndsnet.

---

(1)  Dette kapitel svarer til Meddelelse fra Kommissionen – EF-retningslinjer for statsstøttereglernes anvendelse i forbindelse med hurtig etablering af bredbåndsnet (EUT C 235 af 30.9.2009, s. 7).

(2)  Se f.eks. i2010 — Et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse, KOM(2005) 229 endelig, 1. juni 2005, eEurope 2005: Et informationssamfund for alle, KOM(2002) 263 endelig, Bredbånd til hele EU, KOM(2006) 129.

(3)  KOM(2005) 107 endelig.

(4)  I de seneste ti år er informations- og kommunikationsteknologier blevet tilgængelige og økonomisk overkommelige for offentligheden. Udtrykket den »digitale kløft« anvendes for det meste til at definere kløften mellem de enkeltpersoner og samfundsgrupper, der har adgang til informationsteknologierne, og dem, der ikke har adgang hertil. Selv om der er flere grunde til den »digitale kløft«, er den vigtigste manglen på en tilstrækkelig bredbåndsinfrastruktur. Ser man på den regionale dimension, er urbaniseringsgraden en vigtig faktor for adgang til og anvendelse af ikt. Internetudbredelsen er således fortsat meget lavere i tyndtbefolkede områder i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

(5)  Se den akt, hvortil der henvises i point 5cl i bilag XI til EØS-aftalen (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (rammedirektivet) (EFT L 108 af 24.4.2002, s. 33)), den akt, hvortil der henvises i punkt 5ck i bilag XI til EØS-aftalen (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF af 7. marts 2002 om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (tilladelsesdirektivet) (EFT L 108 af 24.4.2002, s. 21)), og den akt, hvortil der henvises i punkt 5cj i bilag XI til EØS-aftalen (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/19/EF af 7. marts 2002 om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter (adgangsdirektivet) (EFT L 108 af 24.4.2002, s. 7)), som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil.

(6)  Se afgørelse truffet af det norske Post- og Teletilsyn den 3. april 2009 om udpegning af virksomheder med en stærk markedsposition og fastsættelse af specifikke forpligtelser på markedet for engrosbredbåndsadgang (marked 5), afgørelse nr. 8/2008 truffet af Post and Telecom Administration den 18. april 2008 om udpegning af virksomheder med en stærk markedsposition og fastsættelse af forpligtelser på markedet for engrosbredbåndsadgang i Island og afgørelse truffet af Liechtensteins kommunikationskontor den 16. december 2009 vedrørende sektorspecifik regulering på engrosmarkedet for bredbåndsadgang i Liechtenstein.

(7)  Ved NGA-net i dette dokument forstås kablede accessnet, som helt eller delvis består af optiske elementer, og som er i stand til at levere bredbåndsadgangstjenester med forbedrede egenskaber (f.eks. højere kapacitet) i forhold til de tjenester, der leveres over de eksisterende kobbernet (se også fodnote 58).

(8)  Se Kommissionens forslag til henstilling om »regulated access to Next Generation Access Networks (NGA)« (reguleret adgang til næste generation af accessnet (NGA)) på

http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/library/public_consult/nga/dr_recomm_nga.pdf og udtalelse fra De Europæiske Tilsynsmyndigheders Gruppe om udviklingen af NGA, ERG (08) 68, på http://www.erg.eu.int/doc/publications/erg_08_68_statement_on_nga_devolopment_081211.pdf.

(9)  En oversigt over alle de beslutninger på bredbåndsområdet, som Kommissionen har truffet på grundlag af statsstøttereglerne, findes på http://ec.europa.eu/competition/sectors/telecommunications/broadband_decisions.pdf.

(10)  Se også afsnit 2.2.1 om anvendelse af det markedsøkonomiske investorprincip.

(11)  Se Kommissionens beslutning af 30. maj 2007 i sag NN 24/07 — Tjekkiet, Prags kommunale trådløse netværk.

(12)  Ved udtrykket »investorer« forstås virksomheder eller operatører af elektroniske kommunikationsnet, som investerer i opbygning og etablering af bredbåndsinfrastruktur.

(13)  Kommissionen har kun godkendt en enkelt sag, hvor foranstaltningen ikke omfattede et offentligt udbud, men vedrørte en skattefradragsordning til støtte for etableringen af bredbånd i underforsynede områder i Ungarn, se beslutning N 398/05 — Ungarn, Skattelettelser med henblik på udvikling af bredbåndstjenester.

(14)  Se f.eks. Kommissionens beslutning N 570/07 — Tyskland, Bredbånd i landdistrikter i Baden-Württemberg, beslutning N 157/06 – Det Forenede Kongerige, Regionalt digitalt bredbåndsprojekt i South Yorkshire, beslutning N 262/06 — Italien, Bredbånd i landdistrikter i Toscana, beslutning N 201/06 — Grækenland, Udvikling af bredbåndsadgang i underforsynede områder, og beslutning N 131/05 — Det Forenede Kongerige, FibreSpeed-bredbåndsprojekt i Wales. Selv om husstandene også er støttemodtagere i forbindelse med sådanne foranstaltninger, omfattes de imidlertid ikke af statsstøttereglerne, da de hverken er virksomheder eller økonomiske aktører som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1.

(15)  Se Kommissionens beslutning N 266/08 — Tyskland, Bredbånd i landdistrikter i Bayern.

(16)  Se Kommissionens beslutning N 237/08 — Tyskland, Bredbåndsstøtte i Niedersachsen.

(17)  Sag C-303/88, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1433, præmis 20-22.

(18)  Kommissionens beslutning af 11. december 2007 i sag C 53/2006, Citynet Amsterdam: støtteforanstaltning til fordel for Glasvezelnet Amsterdam til en investering i et fibernet til kommunen Amsterdam, EUT L 247 af 16.9.2008, s. 27. Sagen vedrørte etableringen af et FTH-bredbåndsnet (fiber-til-hjem) for 37 000 husstande i Amsterdam, som allerede blev betjent af forskellige konkurrerende bredbåndsnet. Amsterdam kommune havde besluttet at investere i nettets passive lag sammen med to private investorer og fem boligselskaber. Den passive infrastruktur blev ejet og forvaltet af et særskilt selskab, hvori Amsterdam kommune ejede en tredjedel af aktierne, to andre private investorer (ING Real Estate og Reggefiber) en anden tredjedel, mens boligselskaber ejede den sidste tredjedel.

(19)  Ifølge retspraksis skal virksomheder, der har fået overdraget at udføre en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse, have fået overdraget denne opgave ved en retsakt fra en offentlig myndighed. I denne henseende kan en tjenesteydelse af almindelig økonomiske interesse betros en erhvervsdrivende ved en offentligretlig koncession; se de forenede sager T-204/97 og T-270/97 EPAC mod Kommissionen, Sml. 2000 II, s. 2267, præmis 126, og sag T-17/02, Fred Olsen mod Kommissionen, Sml. 2005 II, s. 2031, præmis 186 og 188-189.

(20)  Se sag C-280/00, Altmark Trans GmbH og Regierungspräsidium Magdeburg mod Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Sml. 2003 I, s. 7747. Herefter benævnt »Altmark-dommen«.

(21)  Se Kommissionens beslutning N 381/04 — Frankrig, Højhastighedstelenet i Pyrénées-Atlantiques, og Kommissionens beslutning N 382/04 — Frankrig, Etablering af en højhastighedsinfrastruktur i regionen Limousin (DORSAL).

(22)  Selv om der i dette kapitel henvises til en public service »koncession«, kan det variere fra den ene EFTA-stat til den anden, hvilket kontraktinstrument der vælges for tildeling af en public service opgave eller en SGEI. Instrumentet bør dog angive mindst de pålagte forpligtelsers art, omfang og varighed, de pågældende virksomheders identitet og de omkostninger, som disse virksomheder skal afholde.

(23)  Navnlig i betragtning af, at medlemsstaterne har en bred skønsbeføjelse ved fastlæggelsen af en SGEI's omfang, anerkendte Kommissionen i de to ovennævnte beslutninger, at den pågældende medlemsstat ikke havde begået en åbenbar fejl ved at anse levering af en sådan tjenesteydelse for at være omfattet af SGEI-begrebet, for så vidt som tilvejebringelsen af en alment tilgængelig bredbåndsinfrastruktur ville være åben for alle andre netudbydere, afhjælpe et markedssvigt og skaffe alle brugere i de pågældende regioner bredbåndstilslutning.

(24)  Se Kommissionens beslutning N 284/05 — Irland, Regionalt bredbåndsprogram: Metropolitan Area Networks (»MANs«), fase II og III, nr. 23, 37-40. I denne sag fandt Kommissionen, at støtten til etablering og drift af Metropolitan Area Networks (MANs) i en række byer i Irland ikke var en kompensation for udførelse af en SGEI, fordi den anmeldte foranstaltning mere lignede et privat-offentligt partnerskab end tildeling og udførelse af en SGEI. Se også beslutning N 890/06 — Frankrig, Støtte fra Sicoval til et højhastighedsnet. I denne sag understregede Kommissionen, at den anmeldte foranstaltning kun vedrørte støtte til levering af bredbåndsforbindelser til erhvervsparker og offentligretlige organisationer i en del af Toulouse og udelukkede husstandene. Endvidere omfattede projektet kun en del af regionen. Kommissionen fandt derfor, at dette ikke var en SGEI, fordi den anmeldte foranstaltning ikke havde til formål at varetage borgernes, men kun erhvervslivets interesser.

(25)  Se sag T-289/03, BUPA m.fl. mod Kommissionen, Sml. 2008 II, s. 741, præmis 165, og sag Case T-106/95, FFSA m.fl. mod Kommissionen, Sml. II, s. 229, præmis 99. Se også punkt 14 i Kommissionens meddelelse om forsyningspligtydelser i Europa (EFT C 17 af 19.1.2001, s. 4).

(26)  Se sag T-442/03, SIC mod Kommissionen, Sml. 2008 II, s. 1161, præmis 195, sag T-289/03, BUPA m.fl. mod Kommissionen, op.cit., præmis 166, og sag T-17/02, Fred Olsen mod Kommissionen, op.cit., præmis 216. Det fremgår af punkt 22 i Kommissionens meddelelse om forsyningspligtydelser i Europa, at »medlemsstaternes frihed til at definere [tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse] betyder, at det primært henhører under medlemsstaterne at definere, hvad de forstår ved [sådanne] tjenesteydelser [...] på grundlag af de pågældende aktiviteters karakteristika. Denne definition kan kun underkastes kontrol af, at den ikke er behæftet med tydelige fejl«.

(27)  Dette indebærer, at det mål af almen interesse, der forfølges af de offentlige myndigheder, ikke blot kan bestå i udvikling af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, som fastsat i artikel 61, stk. 3, litra c). Se Kommissionens beslutning N 381/04 — Frankrig, Højhastighedstelenet i Pyrénées-Atlantiques, nr. 53, og Kommissionens beslutning N 382/04 — Frankrig, Etablering af en højhastighedsinfrastruktur i regionen Limousin (DORSAL).

(28)  I denne forbindelse bør de net, der skal tages i betragtning ved vurderingen af behovet for en SGEI, altid have en tilsvarende arkitektur, dvs. enten basale bredbåndsnet eller NGA-net.

(29)  Ved udtrykket »nær fremtid« skal der forstås en periode på tre år. I denne forbindelse bør private investorers planlagte investeringer være i stand til at sikre, at der i det mindste vil ske betydelige fremskridt med hensyn til bredbåndsdækning i treårsperioden, med afslutning af den planlagte investering inden for en rimelig tidsfrist derefter (afhængigt af de enkelte projekters og områders særlige karakteristika).

(30)  Hvis ikke der anføres sådanne årsager, vil det ikke engang være muligt for Tilsynsmyndigheden at kontrollere på grundlag af det første Altmark-kriterium og EØS-aftalens artikel 59, stk. 2, om EFTA-staten har begået en åbenbar fejl i forbindelse med sin skønsbeføjelse, sag T-289/03, BUPA m.fl. mod Kommissionen, op.cit., præmis 172.

(31)  Et net bør være teknologineutralt og dermed gøre det muligt for de adgangsinteresserede at benytte en hvilken som helst af de tilgængelige teknologier til at levere tjenester til slutbrugerne. Selv om et sådant krav kan få begrænset anvendelse i forbindelse med etablering af en ADSL-netinfrastruktur, er dette måske ikke tilfældet ved et fiberbaseret NGA-net, hvor operatørerne kan anvende forskellige fiberteknologier til at levere tjenester til slutbrugerne (dvs. punkt-til-punkt eller G-PON).

(32)  F.eks. bør et ADSL-net give bitstrømsadgang og fuldstændig ubundtet adgang, mens et fiberbaseret NGA-net i hvert fald bør give adgang til mørk fiber, bitstrøm og, hvis der etableres et FTTC-net, ubundtet adgang til abonnentledningsafsnit.

(33)  Denne begrænsning er berettiget af, at markedskræfterne normalt er tilstrækkelige til at levere kommunikationstjenester til alle brugere til en konkurrencedygtig pris, så snart der er etableret et bredbåndsnet, som giver mulighed for generel tilslutning.

(34)  Sådanne sikkerhedsforanstaltninger kan især omfatte en forpligtelse til regnskabsadskillelse og eventuelt også oprettelse af et selskab, der strukturelt og retligt set er adskilt fra den vertikalt integrerede operatør. Et sådant selskab bør være eneansvarligt for at udføre den SGEI-opgave, det har fået pålagt.

(35)  Det er EFTA-staterne, der i betragtning af de forhold, der kendetegner de enkelte sager, skal udarbejde den mest velegnede metode til at sikre, at kompensation kun dækker omkostningerne ved udførelsen af SGEI-opgaven i de urentable områder. F.eks. kunne den kompensation, der ydes, baseres på en sammenligning mellem indtægterne af den kommercielle udnyttelse af infrastrukturen i de rentable områder og indtægterne af den kommercielle udnyttelse i de urentable områder. Eventuel overskydende fortjeneste, dvs. fortjeneste ud over erhvervslivets gennemsnitlige kapitalafkast ved etablering af en given bredbåndsinfrastruktur, kunne tildeles finansieringen af SGEI i de urentable områder, mens den resterende del kunne udgøre den udbetalte finansielle kompensation.

(36)  EUT L 312 af 29.11.2005, s. 67.

(37)  Se også kapitlet om statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte, EUT L 109 af 26.4.2007, s. 44, og EØS-tillæg nr. 20 af 26.4.2007, s. 1, findes også på Tilsynsmyndighedens websted http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines/partvi-stateaidintheformofpublicservicecompensation.pdf

(38)  Det skal erindres, at »støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse« i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), der svarer til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra a), også kan betragtes som forenelig med EØS-aftalens funktion.

(39)  EUT L 54 af 28.2.2008, s. 1, og EØS-tillæg nr. 11 af 28.2.2008, s. 1.

(40)  Retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 (EUT C 54 af 4.3.2006, s. 13). Selv om den tildelte støtte i nogle tilfælde var begrænset til »støtteberettigede områder« og også kunne have været betragtet som støtte til initialinvesteringer som omhandlet i ovennævnte retningslinjer, kunne støtteintensiteten ofte overstige det tilladte loft for regionalstøtte i sådanne områder.

(41)  Se f.eks. Kommissionens beslutning N 508/08 — Det Forenede Kongerige, Levering af fjerntjenester på bredbåndsområdet i Nordirland, Kommissionens beslutning N 201/06 — Grækenland, Udvikling af bredbåndsadgang i underforsynede områder, og Kommissionens beslutning N 118/06 — Letland, Udvikling af bredbåndsnet i landdistrikter.

(42)  Se f.eks. Kommissionens beslutning N 201/06 — Grækenland, Udvikling af bredbåndsnet i landdistrikter.

(43)  Se f.eks. Kommissionens beslutning N 118/06 — Letland, Udvikling af bredbåndsnet i landdistrikter.

(44)  Se Kommissionens beslutning af 19. juli 2006 om Nederlandenes påtænkte støtteforanstaltning C 35/05 (ex N 59/05) til fordel for anlæggelse af et bredbåndsnet i Appingedam (EUT L 86 af 27.3.2007, s. 1). Sagen vedrørte anlæggelsen af et passivt net (dvs. kabelkanaler og fiber), som skulle ejes af kommunen, mens det aktive lag (dvs. styring og drift af nettet) ved offentligt udbud ville blive givet til en privat engrosoperatør, som skulle tilbyde andre tjenesteleverandører engrosadgangstjenester. Kommissionen bemærkede i sin beslutning, at det nederlandske bredbåndsmarked var præget af hastig udvikling, og at de elektroniske kommunikationstjenesteleverandører, herunder kabelselskaberne og internettjenesteleverandørerne, var i gang med at indføre bredbåndstjenester med meget stor kapacitet uden offentlig støtte. Situationen i Appingedam adskilte sig ikke fra resten af det nederlandske bredbåndsmarked. Både det etablerede fastnetselskab og et kabelselskab tilbød allerede triple play-tjenester i Appingedam (telefoni, bredbånd og digitalt/analogt tv), og begge operatører havde de tekniske muligheder for at kunne udvide deres nets bredbåndskapacitet yderligere.

(45)  Som anført i punkt 4 skal det erindres, at bredbåndsadgangen hidtil har været forhåndsreguleret i samtlige EU-lande.

(46)  Kommissionen skulle i sin beslutning N 131/05 — Det Forenede Kongerige, FibreSpeed-bredbåndsprojekt i Wales, vurdere, om den finansielle støtte, som de walisiske myndigheder havde ydet til opbygning af et åbent lysledernet, der var uafhængigt af operatører, og som forbandt 14 erhvervsparker, stadig kunne betragtes som forenelig, selv om de pågældende lokaliteter allerede blev betjent af den etablerede netoperatør, som stillede prisregulerede faste kredsløb til rådighed. Kommissionen fandt, at de faste kredsløb, som den etablerede operatør tilbød, var meget dyre, næsten økonomisk uoverkommelige for SMV. De pågældende erhvervsparker kunne heller ikke få symmetriske ADSL-tjenester over 2 Mbps på grund af deres afstand fra den etablerede operatørs telefoncentraler. Endvidere stillede den etablerede operatør ikke sine kabelkanaler og mørke fibre til rådighed for tredjeparter. Den etablerede operatørs tilstedeværelse i de pågældende områder kunne derfor ikke garantere højhastighedsinternettjenester til SMV til overkommelige priser. Der var ingen udsigter til, at tredjeparter ville opbygge en alternativ infrastruktur med henblik på at tilbyde de pågældende erhvervsparker højhastighedstjenester. Se også Kommissionens beslutning N 890/06 – Frankrig, Støtte fra Sicoval til et højhastighedsnet, og Kommissionens beslutning N 284/05 – Irland, Regionalt bredbåndsprogram: Metropolitan Area Networks (»MANs«), fase II og III.

(47)  Se f.eks. Kommissionens beslutning N 473/07 — Italien, Bredbåndsforbindelser for Alto Adige, Kommissionens beslutning N 570/07 — Tyskland, Bredbånd i landdistrikter i Baden-Württemberg, Kommissionens beslutning N 131/05 — Det Forenede Kongerige, FibreSpeed-bredbåndsprojekt i Wales, Kommissionens beslutning N 284/05 — Irland, Regionalt bredbåndsprogram: Metropolitan Area Networks (»MANs«), fase II og III, Kommissionens beslutning N 118/06 – Letland, Udvikling af bredbåndsnet i landdistrikter, og Kommissionens beslutning N 157/06 – Det Forenede Kongerige, Regionalt digitalt bredbåndsprojekt i South Yorkshire.

(48)  Se f.eks. Kommissionens beslutning N 222/06 — Italien, Støtte til fremme af digitalnet på Sardinien, Kommissionens beslutning N 398/05 – Ungarn, Skattelettelser med henblik på udvikling af bredbåndstjenester, og Kommissionens beslutning N 264/06 — Italien, Bredbånd i landdistrikter i Toscana.

(49)  Normalt inden for rammerne af proceduren efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen.

(50)  Hvis det kan påvises, at eksisterende operatører ikke har givet de offentlige myndigheder nogen relevante oplysninger i forbindelse med den nødvendige kortlægning, vil sådanne myndigheder kun kunne anvende de oplysninger, de eventuelt måtte have til rådighed.

(51)  Se f.eks. Kommissionens beslutning N 201/2006 — Grækenland, Udvikling af bredbåndsadgang i underforsynede områder, Kommissionens beslutning N 264/2006 — Italien, Bredbånd i landdistrikter i Toscana, Kommissionens beslutning N 475/2007 — Irland, National bredbåndsordning (NBS), og Kommissionens beslutning N 115/2008 — Tyskland, Bredbånd i landdistrikter i Tyskland.

(52)  Se f.eks. Kommissionens beslutning N 508/08 — Det Forenede Kongerige, Levering af fjerntjenester på bredbåndsområdet i Nordirland, Kommissionens beslutning N 475/07— Irland, National bredbåndsordning (NBS), Kommissionens beslutning N 157/06 — Det Forenede Kongerige, Regionalt digitalt bredbåndsprojekt i South Yorkshire.

(53)  For at kunne tage stilling til, hvilket tilbud der økonomisk set er det mest fordelagtige, bør den tildelende myndighed på forhånd angive, hvordan den vil vægte hvert af de valgte (kvalitative) kriterier.

(54)  Kommissionen har hidtil kun i en enkelt sag accepteret, at det var berettiget at anvende en specifik teknologisk løsning: se Kommissionens beslutning N 222/06 — Italien, Støtte til fremme af digitalnet på Sardinien. I den pågældende sag var Kommissionen af den opfattelse, at i betragtning af de konkrete omstændigheder, nemlig »regionens topografi, manglen på kabelnet og behovet for at få mest muligt ud af støtten [...] synes anvendelsen af ADSL-teknologi at være den velegnede teknologi til at gennemføre projektets målsætninger«, nr. 45.

(55)  Når EFTA-staterne vælger en forvaltningsmodel, hvor den støttede bredbåndsinfrastruktur kun tilbyder tredjeparter engrosadgangstjenester og ikke detailtjenester, reduceres de mulige konkurrencefordrejninger desuden yderligere, da en sådan netforvaltningsmodel bidrager til at undgå potentielt komplekse spørgsmål vedrørende underbudspriser og skjulte former for forskelsbehandling med hensyn til adgang.

(56)  I denne forbindelse bør den nationale tilsynsmyndighed tage i betragtning, om de særlige vilkår, der i første omgang gjorde det berettiget, at der blev ydet støtte til den operatør, som driver den pågældende infrastruktur, stadig gør sig gældende.

(57)  Under særlige omstændigheder, som skal påvises af den anmeldende EFTA-stat, vil indførelsen af en sådan klausul i forbindelse med meget lave støttebeløb eller små engangsprojekter, der blot er baseret på principperne for offentlige indkøb, medføre en uforholdsmæssig stor byrde for de støtteydende myndigheder og vil derfor ikke blive forlangt af Tilsynsmyndigheden.

(58)  På dette stadium af den teknologiske og markedsmæssige udvikling synes hverken satellit- eller mobilnetteknologier at være i stand til at levere symmetriske højhastighedsbredbåndstjenester, selv om situationen kan ændre sig i fremtiden, navnlig med hensyn til mobiltjenester (det næste vigtige skridt inden for mobilkommunikation, »Long Term Evolution«, kan, hvis og når det indføres, teoretisk nå op på øgede datahastigheder på op til 100 Mbps downlink og 50 Mbps uplink).

(59)  Se Kommissionens beslutning N 157/06 — Det Forenede Kongerige, Regionalt digitalt bredbåndsprojekt i South Yorkshire, og Kommissionens beslutning N 284/05 — Irland, Regionalt bredbåndsprogram: Metropolitan Area Networks (»MANs«), fase II og III.

(60)  Kun i to sager (Appingedam og Amsterdam) er der hidtil ydet offentlig støtte til etablering af næste generation af »accessnet«, hvorved private husstande ville blive forsynet med fiberforbindelser.

(61)  Operatører af bredbåndsnet har gjort gældende, at etablering af et fiberbaseret net stadig er en meget kostbar og risikabel investering, undtagen i områder med stor befolknings-/virksomhedstæthed, hvor operatørerne allerede har en betydelig base af bredbåndskunder, som kan migreres til højere hastigheder. I visse tilfælde er omkostningerne ved at etablere NGA og fibernet angiveligt for høje i forhold til de indtægter, der kan forventes, således at enten ingen eller for få private udbydere ville komme ind på markedet.

(62)  Sådanne foranstaltninger bør ikke specifikt være målrettet mod operatører inden for elektronisk kommunikation, men skal uden forskel gælde for alle operatører i alle berørte sektorer (herunder f.eks. andre forsyningsvirksomheder såsom gas-, el- og/eller vandforsyningsværker). Foranstaltninger, som kun gælder for operatører inden for elektronisk kommunikation, kunne udgøre sektorstøtte og derfor være omfattet af forbuddet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1.

(63)  Se f.eks. Kommissionens beslutning N 157/06 – Det Forenede Kongerige, Regionalt digitalt bredbåndsprojekt i South Yorkshire, Kommissionens beslutning N 201/06 — Grækenland, Udvikling af bredbåndsadgang i underforsynede områder, og Kommissionens beslutning N 131/05 — Det Forenede Kongerige, FibreSpeed-bredbåndsprojekt i Wales, Kommissionens beslutning N 284/05 — Irland, Regionalt bredbåndsprogram: Metropolitan Area Networks (»MANs«), fase II og III, Kommissionens beslutning N 381/04 — Frankrig, Højhastighedstelenet i Pyrénées-Atlantiques, Kommissionens beslutning N 382/05 — Frankrig, Etablering af en højhastighedsinfrastruktur i regionen Limousin (DORSAL), Kommissionens beslutning N 57/05 — Det Forenede Kongerige, Regional innovativ bredbåndsstøtte i Wales, og Kommissionens beslutning N 14/08 — Det Forenede Kongerige, Bredbånd i Skotland — udbygning af bredbåndsdækningen.

(64)  Dette berører ikke en eventuel anvendelse af kapitlet om national regionalstøtte, der er nævnt i punkt 31.

(65)  Hvis forskellene mellem et område, hvor kun smalbåndsinternet er tilgængelig (dial-up), og et område, hvor der findes bredbånd, i dag betyder, at førstnævnte er et hvidt område, bør et område, som mangler næste generation af bredbåndsinfrastruktur, men stadig kan have en enkelt basal bredbåndsinfrastruktur, ligeledes betragtes som et hvidt område.

(66)  ADSL 2+ udvider et basalt ADSL-nets kapacitet til en maksimal båndbredde på 24 Mbps.

(67)  Et hvidt NGA-område kan bestå i et område, hvor der ikke er etableret nogen basal bredbåndsinfrastruktur (traditionelle hvide områder), samt i et område, hvor der kun er en enkelt udbyder af basale bredbåndstjenester (dvs. et traditionelt gråt område), eller der er flere udbydere af basale bredbåndstjenester (dvs. et traditionelt sort område). Som anført i afsnit 3.4 skal forskellige betingelser være opfyldt, for at statsstøtte til udvikling af bredbånd kan være forenelig under disse forskellige omstændigheder.

(68)  Denne periode synes at svare til en gennemsnitlig periode, der er nødvendig til etableringen af et NGA-net, som dækker en by. I denne henseende skal en operatør være i stand til at påvise, at der i en kommende periode på tre år vil være foretaget de nødvendige infrastrukturinvesteringer for på det tidspunkt at have dækket en betydelig del af området og af den berørte befolkning.

(69)  Et gråt NGA-område kan bestå i a) et område, hvor der ikke er etableret nogen basal bredbåndsinfrastruktur ved siden af NGA, og b) et område, hvor der også er en eller flere udbydere af basale bredbåndstjenester (der kan betragtes som et traditionelt gråt eller sort område). Som anført i afsnit 3.4 skal forskellige betingelser være opfyldt, for at statsstøtte til udvikling af bredbånd kan være forenelig under disse forskellige omstændigheder.

(70)  Et sort NGA-område kan også bestå i et område, hvor der er en enkelt bredbåndsudbyder (traditionelt gråt område) eller flere bredbåndsudbydere (traditionelt sort område). Som anført nedenfor skal forskellige betingelser være opfyldt, for at statsstøtte til udvikling af bredbånd kan være forenelig under disse forskellige omstændigheder.

(71)  I denne forbindelse bør den nationale tilsynsmyndighed tage i betragtning, om de særlige vilkår, der i første omgang gjorde det berettiget, at der blev ydet støtte til den operatør, som driver den pågældende infrastruktur, stadig gør sig gældende.

---

Berigtigelser

| 8.12.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 325/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 325/63

---

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1270/2011 af 6. december 2011 om fastsættelse af udstedelsesprocentsatsen for eksportlicenser, afvisning af eksportlicensansøgninger og suspension af indgivelsen af eksportlicensansøgninger for sukker, der er fremstillet ud over kvoten

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 324 af 7. december 2011
  )

Side 27:

| — | Betragtning 3: |
| --- | --- |

—

Betragtning 3:

I stedet for:

| »(3) | De mængder sukker, for hvilke der er indgivet ansøgninger om eksportlicenser, overstiger den mængde, som er fastsat i artikel 1, stk. 1, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 372/2011. Der bør derfor fastsættes en godkendelsesprocentsats for de mængder, der blev ansøgt om den 1. december 2011. Alle eksportlicensansøgninger for sukker, der blev indgivet efter den 2. december 2011, bør derfor afvises, og indgivelsen af eksportlicensansøgninger bør suspenderes —« |
| --- | --- |

»(3)

De mængder sukker, for hvilke der er indgivet ansøgninger om eksportlicenser, overstiger den mængde, som er fastsat i artikel 1, stk. 1, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 372/2011. Der bør derfor fastsættes en godkendelsesprocentsats for de mængder, der blev ansøgt om den 1. december 2011. Alle eksportlicensansøgninger for sukker, der blev indgivet efter den 2. december 2011, bør derfor afvises, og indgivelsen af eksportlicensansøgninger bør suspenderes —«

læses:

| »(3) | De mængder sukker, for hvilke der er indgivet ansøgninger om eksportlicenser, overstiger den mængde, som er fastsat i artikel 1, stk. 1, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 372/2011. Der bør derfor fastsættes en godkendelsesprocentsats for de mængder, der blev ansøgt om den 1. og 2. december 2011. Alle eksportlicensansøgninger for sukker, der blev indgivet efter den 2. december 2011, bør derfor afvises, og indgivelsen af eksportlicensansøgninger bør suspenderes —«. |
| --- | --- |

»(3)

De mængder sukker, for hvilke der er indgivet ansøgninger om eksportlicenser, overstiger den mængde, som er fastsat i artikel 1, stk. 1, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 372/2011. Der bør derfor fastsættes en godkendelsesprocentsats for de mængder, der blev ansøgt om den 1. og 2. december 2011. Alle eksportlicensansøgninger for sukker, der blev indgivet efter den 2. december 2011, bør derfor afvises, og indgivelsen af eksportlicensansøgninger bør suspenderes —«.

| — | Artikel 1, stk. 1: |
| --- | --- |

—

Artikel 1, stk. 1:

I stedet for:

»1.   For de ansøgninger om eksportlicenser for sukker ud over kvoten, der blev indgivet den 1. december 2011, fastsættes der en udstedelsesprocentsats på 51,679586 %.«

læses:

»1.   For de ansøgninger om eksportlicenser for sukker ud over kvoten, der blev indgivet den 1. og 2. december 2011, fastsættes der en udstedelsesprocentsats på 51,679586 %.«

---

| 8.12.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 325/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 325/63

---

Berigtigelse til Rådets afgørelse 2011/791/EU af 8. november 2011 om ændring af afgørelse 2011/734/EU rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 320 af 3. december 2011
  )

Side 31, underskriften:

I stedet for:

»På Rådets vegne

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Formand«

læses:

»På Rådets vegne

W. PAWLAK

Formand«

---