# Euroopa Liidu L 261/2011

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2011.261.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 261 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide6. oktoober 2011 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2011.261.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 261

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide6. oktoober 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 990/2011, 3. oktoober 2011, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 2 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 991/2011, 5. oktoober 2011, millega muudetakse otsuse 2007/777/EÜ II lisa ja määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa seoses kolmandate riikide või nende osade loetelus esitatud kandega Lõuna-Aafrika kohta kõrge patogeensusega linnugripi osas (
  1
  ) | 19 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 992/2011, 5. oktoober 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 23 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/649/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 20. september 2011, Regioonide Komitee kahe Iirimaa liikme ja ühe Iirimaa asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 25 |
| | | 2011/650/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 20. september 2011, Regioonide Komitee Luksemburgi liikme ja Luksemburgi asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 26 |
| | | 2011/651/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 29. juuni 2011, milles käsitletakse riigiabi loomsete jäätmete tööstuses 2003. aastal Riigiabi C 23/05 (ex NN 8/04 ja ex N 515/03)
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4425 all)

   (
  1
  ) | 27 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta

1

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 990/2011, 3. oktoober 2011, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

2

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 991/2011, 5. oktoober 2011, millega muudetakse otsuse 2007/777/EÜ II lisa ja määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa seoses kolmandate riikide või nende osade loetelus esitatud kandega Lõuna-Aafrika kohta kõrge patogeensusega linnugripi osas (
  1
  )

1

19

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 992/2011, 5. oktoober 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

23

OTSUSED

2011/649/EL

*

Nõukogu otsus, 20. september 2011, Regioonide Komitee kahe Iirimaa liikme ja ühe Iirimaa asendusliikme ametisse nimetamise kohta

25

2011/650/EL

*

Nõukogu otsus, 20. september 2011, Regioonide Komitee Luksemburgi liikme ja Luksemburgi asendusliikme ametisse nimetamise kohta

26

2011/651/EL

*

Komisjoni otsus, 29. juuni 2011, milles käsitletakse riigiabi loomsete jäätmete tööstuses 2003. aastal Riigiabi C 23/05 (ex NN 8/04 ja ex N 515/03)
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4425 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4425 all)

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 6.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/1

---

Teave protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta

Euroopa Liit teavitas 13. juulil 2011 São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi valitsust, et ta kiitis 12. juulil 2011 heaks protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus.

São Tomé ja Príncipe Demokraatlik Vabariik teavitas 28. augustil 2011 Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati kirjalikult protokolli jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Sellest tulenevalt jõustus protokoll 29. augustil 2011 vastavalt selle artiklile 14.

---

MÄÄRUSED

| 6.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/2

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 990/2011,

3. oktoober 2011,

millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) („algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon („komisjon”) on esitanud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EMÜ) nr 2474/93 (2) Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes 30,6 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu („esialgsed meetmed”). Pärast algmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmise uurimist laiendati kõnealust tollimaksu nõukogu määrusega (EÜ) nr 71/97 (3) teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste varuosade impordile. Lisaks otsustati luua maksuvabastuskava, lähtudes algmääruse artikli 13 lõikest 2. Kava üksikasjad on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 88/97 (4). Vabastuse saamiseks laiendatud tollimaksust peavad liidu jalgrattatootjad täitma algmääruse artikli 13 lõike 2 sätteid, st nad ei kasuta oma töös rohkem kui 60 % Hiinast pärit jalgrattaosi või moodustab valmistamise ajal sissetoodud osadele lisandunud väärtus rohkem kui 25 % tootmiskuludest. Seni on antud enam kui 250 maksuvabastust. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EMÜ) nr 2474/93 (2) Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes 30,6 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu („esialgsed meetmed”). Pärast algmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmise uurimist laiendati kõnealust tollimaksu nõukogu määrusega (EÜ) nr 71/97 (3) teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste varuosade impordile. Lisaks otsustati luua maksuvabastuskava, lähtudes algmääruse artikli 13 lõikest 2. Kava üksikasjad on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 88/97 (4). Vabastuse saamiseks laiendatud tollimaksust peavad liidu jalgrattatootjad täitma algmääruse artikli 13 lõike 2 sätteid, st nad ei kasuta oma töös rohkem kui 60 % Hiinast pärit jalgrattaosi või moodustab valmistamise ajal sissetoodud osadele lisandunud väärtus rohkem kui 25 % tootmiskuludest. Seni on antud enam kui 250 maksuvabastust.

| (2) | Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1524/2000 (5) eespool nimetatud meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(2)

Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1524/2000 (5) eespool nimetatud meetmed säilitada.

| (3) | Pärast vahepealset läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 („eelmine uurimine”) otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1095/2005 (6) suurendada kehtivat dumpinguvastast tollimaksu 48,5 protsendini. |
| --- | --- |

(3)

Pärast vahepealset läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 („eelmine uurimine”) otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1095/2005 (6) suurendada kehtivat dumpinguvastast tollimaksu 48,5 protsendini.

2.   Käesolev uurimine

| (4) | 13. juulil 2010 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate („algatamisteade”) (7) Hiinast pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastase meemete aegumise läbivaatamise algatamise kohta. |
| --- | --- |

(4)

13. juulil 2010 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate („algatamisteade”) (7) Hiinast pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastase meemete aegumise läbivaatamise algatamise kohta.

| (5) | Läbivaatamine algatati põhjendatud taotluse alusel, mille esitas Euroopa Jalgrattatootjate Ühendus (European Bicycles Manufacturers Association – EBMA, „taotluse esitaja”) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % liidu jalgrattatoodangust. |
| --- | --- |

(5)

Läbivaatamine algatati põhjendatud taotluse alusel, mille esitas Euroopa Jalgrattatootjate Ühendus (European Bicycles Manufacturers Association – EBMA, „taotluse esitaja”) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % liidu jalgrattatoodangust.

| (6) | Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise. |
| --- | --- |

(6)

Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

3.   Uurimisega seotud isikud

| (7) | Komisjon teatas taotluse esitajale, taotluses nimetatud liidu tootjatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele ning teadaolevalt huvitatud ühendustele ja Hiina ametiasutustele ametlikult uurimise algatamisest. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teatas taotluse esitajale, taotluses nimetatud liidu tootjatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele ning teadaolevalt huvitatud ühendustele ja Hiina ametiasutustele ametlikult uurimise algatamisest.

| (8) | Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul.

| (9) | Mitmed taotluse esitaja poolt esindatud liidu tootjad, muud koostööd tegevad liidu tootjad, eksportivad tootjad, importijad ja tarbijate ühendused teatasid oma seisukohad. |
| --- | --- |

(9)

Mitmed taotluse esitaja poolt esindatud liidu tootjad, muud koostööd tegevad liidu tootjad, eksportivad tootjad, importijad ja tarbijate ühendused teatasid oma seisukohad.

| (10) | Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(10)

Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

4.   Väljavõtteline uuring

| (11) | Uurimises osalevate eksportivate tootjate, liidu tootjate ja importijate arvukust silmas pidades nähti algatamisteates ette valimi moodustamine vastavalt algmääruse artiklile 17. |
| --- | --- |

(11)

Uurimises osalevate eksportivate tootjate, liidu tootjate ja importijate arvukust silmas pidades nähti algatamisteates ette valimi moodustamine vastavalt algmääruse artiklile 17.

| (12) | Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja kui on, siis moodustada valimi, paluti eksportivatel tootjatel ja nende esindajatel, liidu tootjatel ja importijatel endast teatada ning esitada algatamisteates nõutud teave. Komisjon võttis ühendust ka eksportivate tootjate teadaolevate ühendustega ja Hiina asjaomaste ametiasutustega. Kõnealused isikud ei esitanud väljavõttelise uuringu kasutamise suhtes vastuväiteid. |
| --- | --- |

(12)

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja kui on, siis moodustada valimi, paluti eksportivatel tootjatel ja nende esindajatel, liidu tootjatel ja importijatel endast teatada ning esitada algatamisteates nõutud teave. Komisjon võttis ühendust ka eksportivate tootjate teadaolevate ühendustega ja Hiina asjaomaste ametiasutustega. Kõnealused isikud ei esitanud väljavõttelise uuringu kasutamise suhtes vastuväiteid.

| (13) | Seatud tähtaja jooksul esitasid nõutud teabe ühtekokku seitse eksportijat/tootjat, ligikaudu sada liidu tootjat ja neli importijat. |
| --- | --- |

(13)

Seatud tähtaja jooksul esitasid nõutud teabe ühtekokku seitse eksportijat/tootjat, ligikaudu sada liidu tootjat ja neli importijat.

| (14) | Kuna algatamisteates valimi moodustamiseks nõutud teabe esitas vaid seitse Hiina tootjat, otsustati valimit mitte moodustada. Kõnealusele seitsmele äriühingule saadeti küsimustikud, millele vastas vaid kolm äriühingut. Neist kolmest äriühingust ainult kaks teatas, et olid eksportinud vaatlusalust toodet liitu ajavahemikul 1. aprillist kuni 31. märtsini 2010 („uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(14)

Kuna algatamisteates valimi moodustamiseks nõutud teabe esitas vaid seitse Hiina tootjat, otsustati valimit mitte moodustada. Kõnealusele seitsmele äriühingule saadeti küsimustikud, millele vastas vaid kolm äriühingut. Neist kolmest äriühingust ainult kaks teatas, et olid eksportinud vaatlusalust toodet liitu ajavahemikul 1. aprillist kuni 31. märtsini 2010 („uurimisperiood”).

| (15) | Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 moodustati liidu tootjatest koosnev valim pärast asjaomase ühendusega konsulteerimist ning nende nõusoleku saamist, lähtudes liidu suurimast tüüpilisest müügi- ja tootmismahust. Selle tulemusena moodustati valim kaheksast liidu tootjast. Komisjon saatis küsimustikud kaheksale väljavalitud äriühingule, kes esitasid täielikud vastused. |
| --- | --- |

(15)

Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 moodustati liidu tootjatest koosnev valim pärast asjaomase ühendusega konsulteerimist ning nende nõusoleku saamist, lähtudes liidu suurimast tüüpilisest müügi- ja tootmismahust. Selle tulemusena moodustati valim kaheksast liidu tootjast. Komisjon saatis küsimustikud kaheksale väljavalitud äriühingule, kes esitasid täielikud vastused.

| (16) | Arvestades, et vastanud ja koostöösoovi ilmutanud importijaid oli vähe (neli importijat), otsustati, et importijate puhul ei ole valimi kasutamine vajalik. Komisjon saatis küsimustikud neljale importijale. Küsimustikule vastas vaid üks importija ning seegi vastus ei olnud täielik, sest kõnealune importija oli asunud oma tegevust lõpetama. |
| --- | --- |

(16)

Arvestades, et vastanud ja koostöösoovi ilmutanud importijaid oli vähe (neli importijat), otsustati, et importijate puhul ei ole valimi kasutamine vajalik. Komisjon saatis küsimustikud neljale importijale. Küsimustikule vastas vaid üks importija ning seegi vastus ei olnud täielik, sest kõnealune importija oli asunud oma tegevust lõpetama.

| (17) | Komisjon hankis kõik andmed, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemise ning liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Järgmiste äriühingute esitatud teavet kontrolliti kohapeal:






  a) | liidu tootjad







  — | Accell Group N.V., Heerenveen, Madalamaad, |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisjon hankis kõik andmed, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemise ning liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Järgmiste äriühingute esitatud teavet kontrolliti kohapeal:

a)

liidu tootjad

—

Accell Group N.V., Heerenveen, Madalamaad,

| — | Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, Prantsusmaa, |
| --- | --- |

—

Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, Prantsusmaa,

| — | Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Prantsusmaa, |
| --- | --- |

—

Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Prantsusmaa,

| — | Denver S.R.L., Dronero, Itaalia, |
| --- | --- |

—

Denver S.R.L., Dronero, Itaalia,

| — | Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Saksamaa, |
| --- | --- |

—

Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Saksamaa,

| — | MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Saksamaa, |
| --- | --- |

—

MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Saksamaa,

| — | Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Poola ja Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Saksamaa, |
| --- | --- |

—

Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Poola ja Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Saksamaa,

| — | UAB Baltik Vairas ja UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Leedu ning Pantherwerke AG ja Onyx Cycle GmbH, Löhne, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

UAB Baltik Vairas ja UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Leedu ning Pantherwerke AG ja Onyx Cycle GmbH, Löhne, Saksamaa;

| b) | Hiina eksportivad tootjad:







  — | Oyama Bicycles (Taicang) Co., Hiina, |
| --- | --- | --- |

b)

Hiina eksportivad tootjad:

—

Oyama Bicycles (Taicang) Co., Hiina,

| — | Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., Hiina. |
| --- | --- |

—

Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., Hiina.

| (18) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas uurimisperioodi. Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2007. aasta jaanuarist uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(18)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas uurimisperioodi. Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2007. aasta jaanuarist uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (19) | Vaatlusalune toode on sama, kui see, mida käsitleti määruses (EÜ) nr 1524/2000, s.o CN-koodide ex 8712 00 10, 8712 00 30 ja ex 8712 00 80 alla kuuluvad mootorita jalgrattad (kaasa arvatud kolmerattalised veojalgrattad, kuid mitte monorattad). |
| --- | --- |

(19)

Vaatlusalune toode on sama, kui see, mida käsitleti määruses (EÜ) nr 1524/2000, s.o CN-koodide ex 8712 00 10, 8712 00 30 ja ex 8712 00 80 alla kuuluvad mootorita jalgrattad (kaasa arvatud kolmerattalised veojalgrattad, kuid mitte monorattad).

| (20) | Nagu ka eelmise uurimise puhul, liigitati jalgrattad järgmistesse kategooriatesse:






  — | (A) ATB (universaalrattad, sealhulgas mägijalgrattad läbimõõduga 24 või 26 tolli), |
| --- | --- | --- |

(20)

Nagu ka eelmise uurimise puhul, liigitati jalgrattad järgmistesse kategooriatesse:

—

(A) ATB (universaalrattad, sealhulgas mägijalgrattad läbimõõduga 24 või 26 tolli),

| — | (B) treki-/linna-/hübriid-/VTC-tüüpi ja matkajalgrattad läbimõõduga 26 või 28 tolli, |
| --- | --- |

—

(B) treki-/linna-/hübriid-/VTC-tüüpi ja matkajalgrattad läbimõõduga 26 või 28 tolli,

| — | (C) BMX-trikijalgrattad ja lastejalgrattad läbimõõduga 16 või 20 tolli, |
| --- | --- |

—

(C) BMX-trikijalgrattad ja lastejalgrattad läbimõõduga 16 või 20 tolli,

| — | (D) muud jalgrattad/rattad (välja arvatud monorattad). |
| --- | --- |

—

(D) muud jalgrattad/rattad (välja arvatud monorattad).

| (21) | Kõigil eespool määratletud jalgratastel on samasugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused. Peale selle müüakse neid liidu turul sarnaste turustuskanalite kaudu, nt spetsialiseerunud jaemüüjate, spordikaubakettide ja hulgimüüjate kaudu. Kuna jalgrataste peamine rakendusviis ja kasutus on samasugused, on need üldiselt vastastikku asendatavad, mistõttu eri kategooriate mudelid konkureerivad üksteisega. Selle põhjal otsustati, et kõik kategooriad moodustavad ühe toote. |
| --- | --- |

(21)

Kõigil eespool määratletud jalgratastel on samasugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused. Peale selle müüakse neid liidu turul sarnaste turustuskanalite kaudu, nt spetsialiseerunud jaemüüjate, spordikaubakettide ja hulgimüüjate kaudu. Kuna jalgrataste peamine rakendusviis ja kasutus on samasugused, on need üldiselt vastastikku asendatavad, mistõttu eri kategooriate mudelid konkureerivad üksteisega. Selle põhjal otsustati, et kõik kategooriad moodustavad ühe toote.

| (22) | Samuti näitas uurimine, et liidu tootmisharu toodetud ja liidu turul müüdud jalgratastel, võrdlusriigi tootjate toodetud ja võrdlusriigi turul müüdud jalgratastel ning Hiinast liidu turule imporditud jalgratastel on samasugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused ja samasugune kasutus. |
| --- | --- |

(22)

Samuti näitas uurimine, et liidu tootmisharu toodetud ja liidu turul müüdud jalgratastel, võrdlusriigi tootjate toodetud ja võrdlusriigi turul müüdud jalgratastel ning Hiinast liidu turule imporditud jalgratastel on samasugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused ja samasugune kasutus.

| (23) | Pärast avalikustamist väitis üks pool, et Hiina jalgrataste ja liidus toodetud jalgrataste vahel konkurents puudus või oli väga väike. Samas puudus toimikus teave, mis oleks sellist väidet toetanud, samuti ei esitatud väite toetuseks dokumentaalseid tõendeid. Selles kontekstis märgitakse ka, et nagu mainitud põhjenduses 26, ei teinud Hiina eksportivad tootjad eriti koostööd ning andsid väga vähe teavet toodete kohta, mida Hiina tootjad tootsid ja liidu turule müüsid. Seega lükati usaldusväärsema teabe puudumisel väide tagasi. |
| --- | --- |

(23)

Pärast avalikustamist väitis üks pool, et Hiina jalgrataste ja liidus toodetud jalgrataste vahel konkurents puudus või oli väga väike. Samas puudus toimikus teave, mis oleks sellist väidet toetanud, samuti ei esitatud väite toetuseks dokumentaalseid tõendeid. Selles kontekstis märgitakse ka, et nagu mainitud põhjenduses 26, ei teinud Hiina eksportivad tootjad eriti koostööd ning andsid väga vähe teavet toodete kohta, mida Hiina tootjad tootsid ja liidu turule müüsid. Seega lükati usaldusväärsema teabe puudumisel väide tagasi.

| (24) | Liidu tootmisharu poolt toodetavaid ja liidu turul müüdavaid jalgrattaid, võrdlusriigi tootjate toodetud ja võrdlusriigi turul müüdud jalgrattaid ning Hiinast liidu turule imporditud jalgrattaid käsitatakse seega samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(24)

Liidu tootmisharu poolt toodetavaid ja liidu turul müüdavaid jalgrattaid, võrdlusriigi tootjate toodetud ja võrdlusriigi turul müüdud jalgrattaid ning Hiinast liidu turule imporditud jalgrattaid käsitatakse seega samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Sissejuhatavad märkused

| (25) | Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas kehtivate meetmete võimalik aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist. |
| --- | --- |

(25)

Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas kehtivate meetmete võimalik aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist.

| (26) | Juba uurimise algatamisest peale ei tehtud selle raames eriti ulatuslikult koostööd. Nagu põhjenduses 14 märgitud, vastas küsimustikule ainult kolm Hiina tootjat, kes olid algselt valmis koostööd tegema. Neist kolmest äriühingust ainult kaks teatasid, et olid uurimisperioodil vaatlusalust toodet liitu eksportinud; nende ekspordi maht kokku moodustas vähem kui 10 % kogu vaatlusaluse toote ekspordist liitu. |
| --- | --- |

(26)

Juba uurimise algatamisest peale ei tehtud selle raames eriti ulatuslikult koostööd. Nagu põhjenduses 14 märgitud, vastas küsimustikule ainult kolm Hiina tootjat, kes olid algselt valmis koostööd tegema. Neist kolmest äriühingust ainult kaks teatasid, et olid uurimisperioodil vaatlusalust toodet liitu eksportinud; nende ekspordi maht kokku moodustas vähem kui 10 % kogu vaatlusaluse toote ekspordist liitu.

| (27) | Tehti kontrollkäigud nende kahe äriühingu valdustesse, kes olid tegelenud ekspordimüügiga liitu. Neist ühe puhul polnud siiski võimalik kontrollida küsimustiku vastustes esitatud teavet, sest äriühing ei suutnud esitada seda teavet kinnitavaid dokumente. Teine äriühing osales koostöös rahuldavalt, kuid tema eksport liitu moodustas uurimisperioodil vähem kui 5 % kogu Hiinast pärit vaatlusaluse toote ekspordist liitu. |
| --- | --- |

(27)

Tehti kontrollkäigud nende kahe äriühingu valdustesse, kes olid tegelenud ekspordimüügiga liitu. Neist ühe puhul polnud siiski võimalik kontrollida küsimustiku vastustes esitatud teavet, sest äriühing ei suutnud esitada seda teavet kinnitavaid dokumente. Teine äriühing osales koostöös rahuldavalt, kuid tema eksport liitu moodustas uurimisperioodil vähem kui 5 % kogu Hiinast pärit vaatlusaluse toote ekspordist liitu.

| (28) | Eelöeldu põhjal teatati Hiina ametivõimudele ja kolmele kõnealusele äriühingule, et kuna eksportivate tootjate osalemine koostöös oli olnud vähene, võidakse kohaldada algmääruse artiklit 18, ning neile anti võimalus esitada oma märkused. Komisjon ei saanud sellele teatele vastuseks ühtki märkust. Seega tehakse järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta vastavalt algmääruse artiklile 18 kättesaadavate faktide, st kaubandusstatistika ja huvitatud isikute esitatud materjalide, kaasa arvatud taotluse põhjal. |
| --- | --- |

(28)

Eelöeldu põhjal teatati Hiina ametivõimudele ja kolmele kõnealusele äriühingule, et kuna eksportivate tootjate osalemine koostöös oli olnud vähene, võidakse kohaldada algmääruse artiklit 18, ning neile anti võimalus esitada oma märkused. Komisjon ei saanud sellele teatele vastuseks ühtki märkust. Seega tehakse järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta vastavalt algmääruse artiklile 18 kättesaadavate faktide, st kaubandusstatistika ja huvitatud isikute esitatud materjalide, kaasa arvatud taotluse põhjal.

2.   Dumpinguhinnaga import Hiinast uurimisperioodil

2.1.   Võrdlusriik

| (29) | Algatamisteates nähti Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina ette Mehhiko. Huvitatud isikuid kutsuti üles selle valiku sobivuse kohta märkusi esitama. |
| --- | --- |

(29)

Algatamisteates nähti Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina ette Mehhiko. Huvitatud isikuid kutsuti üles selle valiku sobivuse kohta märkusi esitama.

| (30) | Saabus üks märkus Mehhiko valimise kohta võrdlusriigiks, milles väideti, et jalgrataste hinnad Mehhiko siseturul ei ole usaldusväärsed ega sobi käesolevas uurimises kasutamiseks. Mehhiko asemel soovitati kasutada Indiat. Seda väidet siiski rohkem ei põhjendatud ning see lükati tagasi. |
| --- | --- |

(30)

Saabus üks märkus Mehhiko valimise kohta võrdlusriigiks, milles väideti, et jalgrataste hinnad Mehhiko siseturul ei ole usaldusväärsed ega sobi käesolevas uurimises kasutamiseks. Mehhiko asemel soovitati kasutada Indiat. Seda väidet siiski rohkem ei põhjendatud ning see lükati tagasi.

| (31) | Mehhikot kasutati võrdlusriigina ka varasemates uurimistes ning seni ei ole esitatud tõendeid uute või muutunud asjaolude kohta, mis õigustaksid võrdlusriigi muutmist. Ülevaade Mehhiko turust vaatlusaluse toote, ettevõtjate arvu, siseturu konkurentsi ja tootmisprotsessi omaduste osas kinnitab, et Mehhiko on endiselt sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(31)

Mehhikot kasutati võrdlusriigina ka varasemates uurimistes ning seni ei ole esitatud tõendeid uute või muutunud asjaolude kohta, mis õigustaksid võrdlusriigi muutmist. Ülevaade Mehhiko turust vaatlusaluse toote, ettevõtjate arvu, siseturu konkurentsi ja tootmisprotsessi omaduste osas kinnitab, et Mehhiko on endiselt sobiv võrdlusriik.

| (32) | Kolmele Mehhiko äriühingule saadeti küsimustikud. Neist kolmest soovis koostööd teha vaid üks äriühing, kes küsimustikule vastas. |
| --- | --- |

(32)

Kolmele Mehhiko äriühingule saadeti küsimustikud. Neist kolmest soovis koostööd teha vaid üks äriühing, kes küsimustikule vastas.

2.2.   Normaalväärtus

| (33) | Keskmise normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutati müügihindu võrdlusriigi siseturul ning kaalutud keskmise tehasehinna saamiseks eurodes kasutati euro ja peeso keskmist vahetuskurssi uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(33)

Keskmise normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutati müügihindu võrdlusriigi siseturul ning kaalutud keskmise tehasehinna saamiseks eurodes kasutati euro ja peeso keskmist vahetuskurssi uurimisperioodil.

2.3.   Ekspordihind

| (34) | Tulenevalt artikli 18 kohaldamisest ja muu usaldusväärse kättesaadava teabe puudumise tõttu lähtuti ekspordihindade kindlaksmääramisel peamiselt Eurostati andmetest ja ainsa koostööd teinud Hiina eksportija esitatud teabest. |
| --- | --- |

(34)

Tulenevalt artikli 18 kohaldamisest ja muu usaldusväärse kättesaadava teabe puudumise tõttu lähtuti ekspordihindade kindlaksmääramisel peamiselt Eurostati andmetest ja ainsa koostööd teinud Hiina eksportija esitatud teabest.

| (35) | Eelmise uurimise käigus jõuti järeldusele, et Eurostati andmetel põhinevad hinnad ei olnud analüüsimise jaoks otsustava tähtsusega (8). Kuna Hiina eksportijad ei olnud koostööst eriti huvitatud, luges komisjon Eurostati andmed Hiinast pärit impordihindade kohta käesoleva uurimise jaoks siiski mõistlikuks allikaks. Samas on komisjon siiski teadlik sellise analüüsi piiratusest ja arvestab asjaoluga, et seda saab kasutada vaid hinnasuundumuste näitajana. |
| --- | --- |

(35)

Eelmise uurimise käigus jõuti järeldusele, et Eurostati andmetel põhinevad hinnad ei olnud analüüsimise jaoks otsustava tähtsusega (8). Kuna Hiina eksportijad ei olnud koostööst eriti huvitatud, luges komisjon Eurostati andmed Hiinast pärit impordihindade kohta käesoleva uurimise jaoks siiski mõistlikuks allikaks. Samas on komisjon siiski teadlik sellise analüüsi piiratusest ja arvestab asjaoluga, et seda saab kasutada vaid hinnasuundumuste näitajana.

| (36) | Eurostati andmetel põhinevad ekspordihinnad on CIF-hinnad, mida tuli kohandada vastavalt mereveo keskmisele kulule tehingu kohta, et saada kätte tehasehindade tase. Ainsa koostööd teinud Hiina tootja vastuses sisalduva teabe põhjal arvestati mereveo keskmiseks kuluks ühiku kohta 8,30 eurot. Ainsa koostööd teinud Hiina äriühingu keskmine tehasest hankimise tasandi ekspordihind liitu määrati kindlaks samasugustel alustel. Saadud ühikuhinda kasutades arvutati seejärel välja Hiina kaalutud keskmine tehasehind. |
| --- | --- |

(36)

Eurostati andmetel põhinevad ekspordihinnad on CIF-hinnad, mida tuli kohandada vastavalt mereveo keskmisele kulule tehingu kohta, et saada kätte tehasehindade tase. Ainsa koostööd teinud Hiina tootja vastuses sisalduva teabe põhjal arvestati mereveo keskmiseks kuluks ühiku kohta 8,30 eurot. Ainsa koostööd teinud Hiina äriühingu keskmine tehasest hankimise tasandi ekspordihind liitu määrati kindlaks samasugustel alustel. Saadud ühikuhinda kasutades arvutati seejärel välja Hiina kaalutud keskmine tehasehind.

2.4.   Võrdlus

| (37) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi Mehhiko kaalutud keskmist normaalväärtust ja tehasehinnal põhinevat Hiina kaalutud keskmist ekspordihinda. Selliselt määrati kindlaks kaalutud keskmine dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(37)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi Mehhiko kaalutud keskmist normaalväärtust ja tehasehinnal põhinevat Hiina kaalutud keskmist ekspordihinda. Selliselt määrati kindlaks kaalutud keskmine dumpingumarginaal.

2.5.   Dumpingumarginaal

| (38) | Dumpinguga seotud arvutused näitasid enam kui 20 % suurust üleriigilist dumpingumarginaali. Sellist hinnangut dumpingu tasemele tuleks siiski pidada suhteliselt tagasihoidlikuks, sest Eurostati andmetes ei võetud arvesse vaatlusaluse toote eri liikide olulisi hinnaerinevusi. Siinkohal tuleks märkida, et taotluses esitatud teabe kohaselt on dumpingumarginaal ulatunud üle 100 %. |
| --- | --- |

(38)

Dumpinguga seotud arvutused näitasid enam kui 20 % suurust üleriigilist dumpingumarginaali. Sellist hinnangut dumpingu tasemele tuleks siiski pidada suhteliselt tagasihoidlikuks, sest Eurostati andmetes ei võetud arvesse vaatlusaluse toote eri liikide olulisi hinnaerinevusi. Siinkohal tuleks märkida, et taotluses esitatud teabe kohaselt on dumpingumarginaal ulatunud üle 100 %.

3.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

3.1.   Sissejuhatavad märkused

| (39) | Hiinast pärit impordi võimalikku arengut analüüsiti nii eeldatavate hinnasuundumuste kui ka mahu aspektist. |
| --- | --- |

(39)

Hiinast pärit impordi võimalikku arengut analüüsiti nii eeldatavate hinnasuundumuste kui ka mahu aspektist.

3.2.   Hiina eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsus

| (40) | Taotluses esitatud teabe kohaselt on Hiina jalgrattatööstus mahult maailma suurim. Hiina tootmisvõimsus on 100–110 miljonit jalgratast ja aastas toodetakse ligikaudu 80 miljonit jalgratast. Hiina jalgrattatööstus on orienteeritud ekspordile: aastas 80 miljonist toodetud jalgrattast 25 miljonit on omamaisele turule ja ülejäänud 55 miljonit jalgratast ehk 69 % kogutoodangust ekspordiks. |
| --- | --- |

(40)

Taotluses esitatud teabe kohaselt on Hiina jalgrattatööstus mahult maailma suurim. Hiina tootmisvõimsus on 100–110 miljonit jalgratast ja aastas toodetakse ligikaudu 80 miljonit jalgratast. Hiina jalgrattatööstus on orienteeritud ekspordile: aastas 80 miljonist toodetud jalgrattast 25 miljonit on omamaisele turule ja ülejäänud 55 miljonit jalgratast ehk 69 % kogutoodangust ekspordiks.

| (41) | Hinnanguliselt on Hiina aastane vaba tootmisvõimsus umbes 20–30 miljonit jalgratast, mis on enam kui kaks korda rohkem liidu praegusest toodangust, nagu on kirjas põhjenduses 66. Peale selle on uurimise käigus saadud teabest näha, et Hiinas saab jalgrataste tootmisvõimsust suurema nõudmise korral väga hõlpsasti veelgi suurendada näiteks täiendava tööjõu palkamisega. |
| --- | --- |

(41)

Hinnanguliselt on Hiina aastane vaba tootmisvõimsus umbes 20–30 miljonit jalgratast, mis on enam kui kaks korda rohkem liidu praegusest toodangust, nagu on kirjas põhjenduses 66. Peale selle on uurimise käigus saadud teabest näha, et Hiinas saab jalgrataste tootmisvõimsust suurema nõudmise korral väga hõlpsasti veelgi suurendada näiteks täiendava tööjõu palkamisega.

| (42) | Seega ei saa eelnevat silmas pidades välistada, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral võidakse Hiina vaba toomisvõimsust kasutada liitu suunatud ekspordi suurendamiseks. |
| --- | --- |

(42)

Seega ei saa eelnevat silmas pidades välistada, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral võidakse Hiina vaba toomisvõimsust kasutada liitu suunatud ekspordi suurendamiseks.

| (43) | Pärast avalikustamist väitis üks pool, et määruses nimetatud Hiina tootmisvõimsus oli alusetu ja põhines üksnes oletustel. Sellega seoses tuletatakse meelde, et Hiina eksportivad tootjad tegid väga vähe koostööd ning et järeldustes tuli suurel määral lähtuda kättesaadavatest andmetest. Sellisel juhul ja nagu mainitud põhjenduses 40, kasutas komisjon usaldusväärsema teabe puudumisel taotluses esitatud esmapilgul usutavaid tõendeid. Uurimise käigus ei avastatud mingit teavet, millest oleks võinud ilmneda, et sellised esmapilgul usutavad tõendid oleksid ebatäpsed. Asjaomane pool ei esitanud teavet ega tõendeid, millest oleks ilmnenud, et Hiina vaba tootmisvõimsuse tase oleks olulisel määral erinev. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(43)

Pärast avalikustamist väitis üks pool, et määruses nimetatud Hiina tootmisvõimsus oli alusetu ja põhines üksnes oletustel. Sellega seoses tuletatakse meelde, et Hiina eksportivad tootjad tegid väga vähe koostööd ning et järeldustes tuli suurel määral lähtuda kättesaadavatest andmetest. Sellisel juhul ja nagu mainitud põhjenduses 40, kasutas komisjon usaldusväärsema teabe puudumisel taotluses esitatud esmapilgul usutavaid tõendeid. Uurimise käigus ei avastatud mingit teavet, millest oleks võinud ilmneda, et sellised esmapilgul usutavad tõendid oleksid ebatäpsed. Asjaomane pool ei esitanud teavet ega tõendeid, millest oleks ilmnenud, et Hiina vaba tootmisvõimsuse tase oleks olulisel määral erinev. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

3.3.   Liidu turu atraktiivsus ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad

| (44) | Eurostati ja esitatud taotluse andmetest on näha, et liit on Hiina eksportivate tootjate jaoks ligitõmbav turg. |
| --- | --- |

(44)

Eurostati ja esitatud taotluse andmetest on näha, et liit on Hiina eksportivate tootjate jaoks ligitõmbav turg.

| (45) | Ainsa koostööd teinud Hiina eksportiva äriühingu hinnainformatsioon näitab, et kolmandate riikide puhul on toote kaalutud keskmised tehasest hankimise tasandi ekspordihinnad madalamad kui liidu keskmised tehasest hankimise tasandi ekspordihinnad uurimisperioodil. Arvestades Hiina tootmisvõimsust ja liidu turu nõudlust, on üsna tõenäoline, et Hiina tootjad suurendaksid meetmete kehtetuks tunnistamise korral viivitamata jalgrataste eksporti liitu. Lisaks annab praegune tootmisvõimsuse ülejääk Hiina tootjatele võimaluse tegutseda Euroopa turul väga madalate hindadega. |
| --- | --- |

(45)

Ainsa koostööd teinud Hiina eksportiva äriühingu hinnainformatsioon näitab, et kolmandate riikide puhul on toote kaalutud keskmised tehasest hankimise tasandi ekspordihinnad madalamad kui liidu keskmised tehasest hankimise tasandi ekspordihinnad uurimisperioodil. Arvestades Hiina tootmisvõimsust ja liidu turu nõudlust, on üsna tõenäoline, et Hiina tootjad suurendaksid meetmete kehtetuks tunnistamise korral viivitamata jalgrataste eksporti liitu. Lisaks annab praegune tootmisvõimsuse ülejääk Hiina tootjatele võimaluse tegutseda Euroopa turul väga madalate hindadega.

3.4.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (46) | Võttes arvesse, et vaatamata praegu kehtivatele meetmetele andis Eurostati andmete ja ainsa koostööd teinud Hiina eksportija teabe tagasihoidlik võrdlus tulemuseks Hiina ekspordi enam kui 20 protsendilise dumpingumarginaali uurimisperioodil, on väga tõenäoline, et meetmete kaotamise korral dumping jätkub. |
| --- | --- |

(46)

Võttes arvesse, et vaatamata praegu kehtivatele meetmetele andis Eurostati andmete ja ainsa koostööd teinud Hiina eksportija teabe tagasihoidlik võrdlus tulemuseks Hiina ekspordi enam kui 20 protsendilise dumpingumarginaali uurimisperioodil, on väga tõenäoline, et meetmete kaotamise korral dumping jätkub.

| (47) | Eelnenud analüüs näitab, et Hiina import sisenes liidu turule endiselt dumpinguhinnaga. Arvestades eelkõige Hiina vaba tootmisvõimsust, mida on vajadusel võimalik väga lihtsalt veelgi suurendada, ning liidu ja muude kolmandate riikide hinnatasemete analüüsi, võib järeldada, et meetmete kaotamise korral dumping tõenäoliselt jätkub. |
| --- | --- |

(47)

Eelnenud analüüs näitab, et Hiina import sisenes liidu turule endiselt dumpinguhinnaga. Arvestades eelkõige Hiina vaba tootmisvõimsust, mida on vajadusel võimalik väga lihtsalt veelgi suurendada, ning liidu ja muude kolmandate riikide hinnatasemete analüüsi, võib järeldada, et meetmete kaotamise korral dumping tõenäoliselt jätkub.

D.   OLUKORD LIIDU TURUL

1.   Liidu toodang ja liidu tootmisharu

| (48) | Praeguse uurimise käigus leiti, et jalgrataste tootmisega tegeleb ligikaudu sada liidu tootjat, kes endast teatasid, ja muid tootjaid, kellest enamikku esindavad nende riiklikud ühendused. Need äriühingud kujutavad seega endast liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Uurimine näitas veel, et tootmisharu saab kasu põhjenduses 1 kirjeldatud maksuvabastuskavast. |
| --- | --- |

(48)

Praeguse uurimise käigus leiti, et jalgrataste tootmisega tegeleb ligikaudu sada liidu tootjat, kes endast teatasid, ja muid tootjaid, kellest enamikku esindavad nende riiklikud ühendused. Need äriühingud kujutavad seega endast liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Uurimine näitas veel, et tootmisharu saab kasu põhjenduses 1 kirjeldatud maksuvabastuskavast.

| (49) | Liidu kogutootmise kindlaksmääramiseks kasutati kogu olemasolevat teavet, sealhulgas taotluses esitatud teavet, liidu tootjatelt ja üleriigilistelt ühendustelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud teavet, samuti üldist tootmisstatistikat. |
| --- | --- |

(49)

Liidu kogutootmise kindlaksmääramiseks kasutati kogu olemasolevat teavet, sealhulgas taotluses esitatud teavet, liidu tootjatelt ja üleriigilistelt ühendustelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud teavet, samuti üldist tootmisstatistikat.

2.   Tarbimine liidu turul

| (50) | Liidu tootjate müüki hinnati lähtuvalt tootjate vastustest väljavõttelise uuringu vormidele ning taotluse esitaja poolt taotluses esitatud andmetest. Taotluses sisalduvad andmed koguti erinevatelt liidu jalgrattatootjate ühendustelt. |
| --- | --- |

(50)

Liidu tootjate müüki hinnati lähtuvalt tootjate vastustest väljavõttelise uuringu vormidele ning taotluse esitaja poolt taotluses esitatud andmetest. Taotluses sisalduvad andmed koguti erinevatelt liidu jalgrattatootjate ühendustelt.

| (51) | Liidu nähtav tarbimine määrati kindlaks kõigi liidu tootjate läbimüügi põhjal liidu turul, vastavalt põhjenduses 68 esitatud hinnangule, ning samuti Eurostati poolt esitatud kõigi riikide impordiandmete põhjal. |
| --- | --- |

(51)

Liidu nähtav tarbimine määrati kindlaks kõigi liidu tootjate läbimüügi põhjal liidu turul, vastavalt põhjenduses 68 esitatud hinnangule, ning samuti Eurostati poolt esitatud kõigi riikide impordiandmete põhjal.

| (52) | 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes liidu tarbimine 11 % (2007. aasta 22 912 066 ühikult 20 336 813 ühikule uurimisperioodil). Eriti järsult vähenes tarbimine 2008. ja 2009. aasta vahel. Järgmisena on esitatud täpsed ühikuandmed:

  Tabel 1 –   Tarbimine | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (ühikutes) | | | | |
| + Koguimport | 10 073 428 | 10 017 551 | 8 973 969 | 9 202 752 |
| + Liidu turul müüdud liidu toodang | 12 838 638 | 12 441 446 | 11 604 072 | 11 134 061 |
| = Tarbimine | 22 912 066 | 22 458 997 | 20 578 041 | 20 336 813 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 98 | 90 | 89 |

(52)

2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes liidu tarbimine 11 % (2007. aasta 22 912 066 ühikult 20 336 813 ühikule uurimisperioodil). Eriti järsult vähenes tarbimine 2008. ja 2009. aasta vahel. Järgmisena on esitatud täpsed ühikuandmed:

Tabel 1 –   Tarbimine

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Maht (ühikutes)

- Koguimport

10 073 428

10 017 551

8 973 969

9 202 752

- Liidu turul müüdud liidu toodang

12 838 638

12 441 446

11 604 072

11 134 061

= Tarbimine

22 912 066

22 458 997

20 578 041

20 336 813

Indeks (2007 = 100)

100

98

90

89

3.   Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa

| (53) | Vaatlusaluse toote impordimaht määrati kindlaks Eurostati esitatud statistiliste andmete põhjal. Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 38 % ning oli uurimisperioodil 615 920 ühikut (vt tabel 2). Vaatlusaluse perioodi alguses oli vaatlusaluse toote import Hiinast 26 % suurem kui eelmise uurimise uurimisperioodi ajal (1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004: 733 901 ühikut) (9). Import vähenes kõige järsemalt 2008. ja 2009. aasta vahelisel ajal ning see on vastavuses liidu kogutarbimises toimunuga (vt tabelid 1 ja 2). |
| --- | --- |

(53)

Vaatlusaluse toote impordimaht määrati kindlaks Eurostati esitatud statistiliste andmete põhjal. Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 38 % ning oli uurimisperioodil 615 920 ühikut (vt tabel 2). Vaatlusaluse perioodi alguses oli vaatlusaluse toote import Hiinast 26 % suurem kui eelmise uurimise uurimisperioodi ajal (1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004: 733 901 ühikut) (9). Import vähenes kõige järsemalt 2008. ja 2009. aasta vahelisel ajal ning see on vastavuses liidu kogutarbimises toimunuga (vt tabelid 1 ja 2).

| (54) | Arvestades, et import Hiinast vähenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui tarbimine, muutus Hiina turuosa pisut väiksemaks: 2007. aastal 4,4 protsendilt kahanes see uurimisperioodil 3,1 protsendile. |
| --- | --- |

(54)

Arvestades, et import Hiinast vähenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui tarbimine, muutus Hiina turuosa pisut väiksemaks: 2007. aastal 4,4 protsendilt kahanes see uurimisperioodil 3,1 protsendile.

| (55) | Järgmises tabelis on esitatud Hiinast pärit jalgrataste impordi ja turuosa muutumine vaatlusalusel perioodil:

  Tabel 2 –   Hiinast pärit import | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatlusalusest riigist pärit impordi maht (ühikutes) | 986 514 | 941 522 | 598 565 | 615 920 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 95 | 61 | 62 |
| Vaatlusalusest riigist pärit impordi turuosa | 4,4 % | 4,3 % | 3,0 % | 3,1 % |

(55)

Järgmises tabelis on esitatud Hiinast pärit jalgrataste impordi ja turuosa muutumine vaatlusalusel perioodil:

Tabel 2 –   Hiinast pärit import

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Vaatlusalusest riigist pärit impordi maht (ühikutes)

986 514

941 522

598 565

615 920

Indeks (2007 = 100)

100

95

61

62

Vaatlusalusest riigist pärit impordi turuosa

4,4 %

4,3 %

3,0 %

3,1 %

4.   Vaatlusaluse impordi hinnad

4.1.   Hindade areng

| (56) | Nagu põhjenduses 35 selgitatud, pidas komisjon Eurostati andmetel põhinevaid impordihindu Hiina puhul praeguse uurimise seisukohast mõistlikuks allikaks. |
| --- | --- |

(56)

Nagu põhjenduses 35 selgitatud, pidas komisjon Eurostati andmetel põhinevaid impordihindu Hiina puhul praeguse uurimise seisukohast mõistlikuks allikaks.

| (57) | Eurostati andmete põhjal kasvasid Hiina kaalutud keskmised impordihinnad, mis on edaspidi esitatud indekseeritud kujul, 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel 125 %. 2009. aastal kerkisid impordihinnad oluliselt, kuid on pärast seda jäänud stabiilseks. Järgmises tabelis on esitatud üksikasjaline teave.

  Tabel 3 –   Vaatlusaluse impordi hinnad | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | | | | |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 128 | 224 | 225 |

(57)

Eurostati andmete põhjal kasvasid Hiina kaalutud keskmised impordihinnad, mis on edaspidi esitatud indekseeritud kujul, 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel 125 %. 2009. aastal kerkisid impordihinnad oluliselt, kuid on pärast seda jäänud stabiilseks. Järgmises tabelis on esitatud üksikasjaline teave.

Tabel 3 –   Vaatlusaluse impordi hinnad

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Hiina

Indeks (2007 = 100)

100

128

224

225

4.2.   Hindade allalöömine

| (58) | Hiinast pärit jalgrataste hinna allalöömise kindlakstegemiseks analüüsis komisjon valimisse kuuluvate liidu tootjate poolt uurimise käigus esitatud andmeid ja Eurostatilt saadud andmeid keskmiste hindade kohta. Liidu tootmisharu asjakohaste müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral kohandati tehasehinna tasemele. Võrdlus näitas, et Hiinast pärit impordi hinnad olid pärast dumpinguvastase tollimaksu mahaarvamist liidu tootmisharu hindadest 53 % madalamad. |
| --- | --- |

(58)

Hiinast pärit jalgrataste hinna allalöömise kindlakstegemiseks analüüsis komisjon valimisse kuuluvate liidu tootjate poolt uurimise käigus esitatud andmeid ja Eurostatilt saadud andmeid keskmiste hindade kohta. Liidu tootmisharu asjakohaste müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral kohandati tehasehinna tasemele. Võrdlus näitas, et Hiinast pärit impordi hinnad olid pärast dumpinguvastase tollimaksu mahaarvamist liidu tootmisharu hindadest 53 % madalamad.

5.   Muudest riikidest pärit import

| (59) | Eurostati andmetel vähenes muudest kolmandatest riikidest pärit import 9 087 000 ühikult 2007. aastal 8 587 000 ühikuni uurimisperioodil, st kokku 6 %.See ühtis liidu tarbimise üldise langustrendiga (– 11 %), kuigi pisut aeglasemas tempos. Vaatlusalusel perioodil kasvas kolmandate riikide turuosa 40 protsendilt 42 protsendini. Kuid nagu on märgitud põhjendustes 35 ja 56, ei arvesta Eurostati hinnad iga riigi erineva tootevalikuga ning seega kasutatakse hinnasuundumuste väljendamiseks ainult indekseid. Kuna muudest kolmandatest riikidest pärit impordi tootevalik on teadmata, ei ole järgnevalt esitatud impordihindu liidu tootmisharu hindadega võrrelda otstarbekas. Vaatamata sellele koguti impordi kohta mõningast lisateavet neist riikidest, kust pärineb suurem osa ülejäänud jalgrataste impordist. Täpsed andmed on järgmised:

  Tabel 4 –   Muudest riikidest pärit import | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõik tüübid | Ühikud (tuhan-detes) | Turu-osa | Hind (eurot ühiku kohta) | Ühikud (tuhan-detes) | Turu-osa | Hind (eurot ühiku kohta) | Ühikud (tuhan-detes) | Turu-osa | Hind (eurot ühiku kohta) | Ühikud (tuhan-detes) | Turu-osa | Hind (eurot ühiku kohta) |
| Taiwan | 3 186 | 14 % | | 3 428 | 15 % | | 2 949 | 14 % | | 2 958 | 15 % | |
| Indek-seeritud | 100 | 100 | 100 | 108 | 110 | 104 | 93 | 103 | 125 | 93 | 105 | 125 |
| Tai | 1 534 | 7 % | | 1 522 | 7 % | | 1 384 | 7 % | | 1 397 | 7 % | |
| Indek-seeritud | 100 | 100 | 100 | 99 | 101 | 107 | 90 | 100 | 127 | 91 | 103 | 127 |
| Filipiinid | 690 | 3 % | | 437 | 2 % | | 449 | 2 % | | 476 | 2 % | |
| Indek-seeritud | 100 | 100 | 100 | 63 | 65 | 105 | 65 | 73 | 106 | 69 | 78 | 103 |
| Malaisia | 475 | 2 % | | 361 | 2 % | | 193 | 1 % | | 265 | 1 % | |
| Indek-seeritud | 100 | 100 | 100 | 76 | 77 | 106 | 41 | 45 | 116 | 56 | 63 | 99 |
| Sri Lanka | 574 | 3 % | | 749 | 3 % | | 1 017 | 5 % | | 1 101 | 5 % | |
| Indek-seeritud | 100 | 100 | 100 | 131 | 133 | 107 | 177 | 197 | 108 | 192 | 216 | 107 |
| Tuneesia | 550 | 2 % | | 527 | 2 % | | 530 | 3 % | | 495 | 2 % | |
| Indek-seeritud | 100 | 100 | 100 | 96 | 98 | 105 | 96 | 107 | 113 | 90 | 101 | 113 |
| Muud | 2 078 | 9 % | | 2 052 | 9 % | | 1 854 | 9 % | | 1 895 | 9 % | |
| Indek-seeritud | 100 | 100 | 100 | 99 | 101 | 110 | 89 | 99 | 131 | 91 | 103 | 127 |
| KOKKU | 9 087 | 40 % | | 9 076 | 40 % | | 8 375 | 41 % | | 8 587 | 42 % | |
| Indek-seeritud | 100 | 100 | 100 | 100 | 102 | 109 | 92 | 103 | 125 | 94 | 106 | 122 |

(59)

Eurostati andmetel vähenes muudest kolmandatest riikidest pärit import 9 087 000 ühikult 2007. aastal 8 587 000 ühikuni uurimisperioodil, st kokku 6 %.See ühtis liidu tarbimise üldise langustrendiga (– 11 %), kuigi pisut aeglasemas tempos. Vaatlusalusel perioodil kasvas kolmandate riikide turuosa 40 protsendilt 42 protsendini. Kuid nagu on märgitud põhjendustes 35 ja 56, ei arvesta Eurostati hinnad iga riigi erineva tootevalikuga ning seega kasutatakse hinnasuundumuste väljendamiseks ainult indekseid. Kuna muudest kolmandatest riikidest pärit impordi tootevalik on teadmata, ei ole järgnevalt esitatud impordihindu liidu tootmisharu hindadega võrrelda otstarbekas. Vaatamata sellele koguti impordi kohta mõningast lisateavet neist riikidest, kust pärineb suurem osa ülejäänud jalgrataste impordist. Täpsed andmed on järgmised:

Tabel 4 –   Muudest riikidest pärit import

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Kõik tüübid

Ühikud (tuhan-detes)

Turu-osa

Hind (eurot ühiku kohta)

Ühikud (tuhan-detes)

Turu-osa

Hind (eurot ühiku kohta)

Ühikud (tuhan-detes)

Turu-osa

Hind (eurot ühiku kohta)

Ühikud (tuhan-detes)

Turu-osa

Hind (eurot ühiku kohta)

Taiwan

3 186

14 %

3 428

15 %

2 949

14 %

2 958

15 %

Indek-seeritud

100

100

100

108

110

104

93

103

125

93

105

125

Tai

1 534

7 %

1 522

7 %

1 384

7 %

1 397

7 %

Indek-seeritud

100

100

100

99

101

107

90

100

127

91

103

127

Filipiinid

690

3 %

437

2 %

449

2 %

476

2 %

Indek-seeritud

100

100

100

63

65

105

65

73

106

69

78

103

Malaisia

475

2 %

361

2 %

193

1 %

265

1 %

Indek-seeritud

100

100

100

76

77

106

41

45

116

56

63

99

Sri Lanka

574

3 %

749

3 %

1 017

5 %

1 101

5 %

Indek-seeritud

100

100

100

131

133

107

177

197

108

192

216

107

Tuneesia

550

2 %

527

2 %

530

3 %

495

2 %

Indek-seeritud

100

100

100

96

98

105

96

107

113

90

101

113

Muud

2 078

9 %

2 052

9 %

1 854

9 %

1 895

9 %

Indek-seeritud

100

100

100

99

101

110

89

99

131

91

103

127

KOKKU

9 087

40 %

9 076

40 %

8 375

41 %

8 587

42 %

Indek-seeritud

100

100

100

100

102

109

92

103

125

94

106

122

1.   Taiwan

| (60) | Import Taiwanist vähenes vaatlusalusel perioodil: 2007. aasta 3 158 600 ühikult oli see uurimisperioodiks langenud 2 958 000 ühikuni ning nende turuosa suurenes samal ajal pisut (14 protsendilt 15 protsendile). Taiwanist pärit jalgrataste import on suunatud kallima hinnaga toodete turule. Uurimise käigus näitas mudelite võrdlemine, et nagu ka eelmisel uurimisperioodil, müüakse Taiwanist pärit importtooteid kallima hinnaga kui liidu tootmisharu toodetud samasuguseid mudeleid (10). Lisaks näitasid impordihinnad vaatlusalusel perioodil kasvutrendi: võrreldes 2007. aastaga oli kasv uurimisperioodiks 25 %. |
| --- | --- |

(60)

Import Taiwanist vähenes vaatlusalusel perioodil: 2007. aasta 3 158 600 ühikult oli see uurimisperioodiks langenud 2 958 000 ühikuni ning nende turuosa suurenes samal ajal pisut (14 protsendilt 15 protsendile). Taiwanist pärit jalgrataste import on suunatud kallima hinnaga toodete turule. Uurimise käigus näitas mudelite võrdlemine, et nagu ka eelmisel uurimisperioodil, müüakse Taiwanist pärit importtooteid kallima hinnaga kui liidu tootmisharu toodetud samasuguseid mudeleid (10). Lisaks näitasid impordihinnad vaatlusalusel perioodil kasvutrendi: võrreldes 2007. aastaga oli kasv uurimisperioodiks 25 %.

2.   Tai

| (61) | Taist pärit kaupade import vähenes vaatlusalusel perioodil: 2007. aasta 1 534 000 ühikult oli see uurimisperioodiks langenud 1 397 000 ühikuni. Impordi vähenemine oli kooskõlas tarbimissuundumustega ning nende turuosa püsis 7 % juures. Samas on Taist imporditavate jalgrataste puhul tegemist keskmise kvaliteediklassi jalgratastega ning uurimise käigus näitas mudelite võrdlemine, et Taist imporditud tooteid müüdi kõrgema hinnaga kui samasuguseid liidu tootmisharu mudeleid. Lisaks näitasid impordihinnad vaatlusalusel perioodil kasvutrendi: võrreldes 2007. aastaga oli kasv uurimisperioodiks 27 %. |
| --- | --- |

(61)

Taist pärit kaupade import vähenes vaatlusalusel perioodil: 2007. aasta 1 534 000 ühikult oli see uurimisperioodiks langenud 1 397 000 ühikuni. Impordi vähenemine oli kooskõlas tarbimissuundumustega ning nende turuosa püsis 7 % juures. Samas on Taist imporditavate jalgrataste puhul tegemist keskmise kvaliteediklassi jalgratastega ning uurimise käigus näitas mudelite võrdlemine, et Taist imporditud tooteid müüdi kõrgema hinnaga kui samasuguseid liidu tootmisharu mudeleid. Lisaks näitasid impordihinnad vaatlusalusel perioodil kasvutrendi: võrreldes 2007. aastaga oli kasv uurimisperioodiks 27 %.

3.   Sri Lanka

| (62) | Import Sri Lankalt peaaegu kahekordistus vaatlusalusel perioodil, kasvades 2007. aasta 574 000 ühikult uurimisperioodiks 1 101 000 ühikule, ning nende turuosa moodustas vaatlusaluse perioodi lõpuks 5 %. Üks huvitatud pool on siiski väitnud, et Hiina eksportijad hoiavad dumpinguvastastest tollimaksudest kõrvale, kasutades selleks ümberlaadimist Sri Lankal. Praegu ei ole komisjonil piisavalt teavet, et teha kõnealuse impordi olukorra kohta mingeid järeldusi. Antud olukorras ei ole võimalik välistada, et Sri Lankalt pärinevana deklareeritud import tekitab liidu tootmisharule kahju. |
| --- | --- |

(62)

Import Sri Lankalt peaaegu kahekordistus vaatlusalusel perioodil, kasvades 2007. aasta 574 000 ühikult uurimisperioodiks 1 101 000 ühikule, ning nende turuosa moodustas vaatlusaluse perioodi lõpuks 5 %. Üks huvitatud pool on siiski väitnud, et Hiina eksportijad hoiavad dumpinguvastastest tollimaksudest kõrvale, kasutades selleks ümberlaadimist Sri Lankal. Praegu ei ole komisjonil piisavalt teavet, et teha kõnealuse impordi olukorra kohta mingeid järeldusi. Antud olukorras ei ole võimalik välistada, et Sri Lankalt pärinevana deklareeritud import tekitab liidu tootmisharule kahju.

| (63) | Pärast avalikustamist väitis üks huvitatud pool, et järeldused Sri Lankal ümberlaadimise kaudu maksudest kõrvalehoidmise kohta olid üksnes oletused ning et Sri Lankal toimuva ümberlaadimise kaudu maksudest kõrvalehoidmist käsitlevaid väiteid ei tohiks lõplike järelduste puhul arvesse võtta. Vastuseks sellele väitele tuleb rõhutada, et nagu põhjenduses 62 on selgelt väljendatud, ei teinud komisjon selle küsimuse kohta mingeid järeldusi. |
| --- | --- |

(63)

Pärast avalikustamist väitis üks huvitatud pool, et järeldused Sri Lankal ümberlaadimise kaudu maksudest kõrvalehoidmise kohta olid üksnes oletused ning et Sri Lankal toimuva ümberlaadimise kaudu maksudest kõrvalehoidmist käsitlevaid väiteid ei tohiks lõplike järelduste puhul arvesse võtta. Vastuseks sellele väitele tuleb rõhutada, et nagu põhjenduses 62 on selgelt väljendatud, ei teinud komisjon selle küsimuse kohta mingeid järeldusi.

6.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

6.1.   Sissejuhatavad märkused

| (64) | Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(64)

Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.

| (65) | Nagu eespool selgitatud ja arvestades kaebuse esitanud liidu tootjate suurt arvu, tuli kohaldada väljavõttelist uuringut käsitlevaid sätteid. Kahju analüüsimiseks tehti kindlaks järgmised kahjunäitajad:






  — | makromajanduslikke elemente (tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, kasv, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes liidu tootjate üleriigilistelt ühendustelt ja äriühingutelt saadud teabele. Neid tegureid võrreldi võimaluse korral vastava ametliku statistika raames esitatud andmetega; |
| --- | --- | --- |

(65)

Nagu eespool selgitatud ja arvestades kaebuse esitanud liidu tootjate suurt arvu, tuli kohaldada väljavõttelist uuringut käsitlevaid sätteid. Kahju analüüsimiseks tehti kindlaks järgmised kahjunäitajad:

—

makromajanduslikke elemente (tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, kasv, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes liidu tootjate üleriigilistelt ühendustelt ja äriühingutelt saadud teabele. Neid tegureid võrreldi võimaluse korral vastava ametliku statistika raames esitatud andmetega;

| — | mikromajanduslikke elemente (varud, müügihinnad, rahavoog, tulusus, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, investeeringud ja palgad) analüüsiti iga äriühingu puhul eraldi, st nende liidu tootjate tasandil, kes olid valimisse kaasatud. |
| --- | --- |

—

mikromajanduslikke elemente (varud, müügihinnad, rahavoog, tulusus, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, investeeringud ja palgad) analüüsiti iga äriühingu puhul eraldi, st nende liidu tootjate tasandil, kes olid valimisse kaasatud.

6.2.   Makromajanduslikud näitajad

a)   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (66) | Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmine igal aastal pisut. Uurimisperioodi lõpuks oli tootmine võrreldes 2007. aastaga vähenenud 11 %, mis oli vastavuses tarbimissuundumustega. Üksikasjalikud andmed on esitatud tabelis 5:

  Tabel 5 –   Liidu kogutoodang | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (ühikutes) | | | | |
| Tootmine | 13 813 966 | 13 541 244 | 12 778 305 | 12 267 037 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 98 | 93 | 89 |

(66)

Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmine igal aastal pisut. Uurimisperioodi lõpuks oli tootmine võrreldes 2007. aastaga vähenenud 11 %, mis oli vastavuses tarbimissuundumustega. Üksikasjalikud andmed on esitatud tabelis 5:

Tabel 5 –   Liidu kogutoodang

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Maht (ühikutes)

Tootmine

13 813 966

13 541 244

12 778 305

12 267 037

Indeks (2007 = 100)

100

98

93

89

| (67) | 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal tootmisvõimsus kasvas veidi (2 %). Kuna tootmine vähenes, vähenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel tootmisvõimsuse rakendamine kokku 13 % ning uurimisperioodil jõuti tootmisvõimsuse rakendamiseni 81 % ulatuses. Täpsed andmed on järgmised:

  Tabel 6 –   Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (ühikutes) | | | | |
| Tootmisvõimsus | 14 785 000 | 15 804 000 | 15 660 000 | 15 118 000 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 107 | 106 | 102 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 93 % | 86 % | 82 % | 81 % |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 92 | 87 | 87 |

(67)

2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal tootmisvõimsus kasvas veidi (2 %). Kuna tootmine vähenes, vähenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel tootmisvõimsuse rakendamine kokku 13 % ning uurimisperioodil jõuti tootmisvõimsuse rakendamiseni 81 % ulatuses. Täpsed andmed on järgmised:

Tabel 6 –   Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Maht (ühikutes)

Tootmisvõimsus

14 785 000

15 804 000

15 660 000

15 118 000

Indeks (2007 = 100)

100

107

106

102

Tootmisvõimsuse rakendamine

93 %

86 %

82 %

81 %

Indeks (2007 = 100)

100

92

87

87

b)   Müügimaht

| (68) | Liidu tootmisharu müügi maht sõltumatutele tarbijatele liidu turul vähenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 13 %. See areng vastab liidu turu üldisele kahaneva tarbimise suundumusele. Täpsed andmed on järgmised:

  Tabel 7 –   Müük sõltumatutele klientidele | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (ühikutes) | 12 838 638 | 12 441 446 | 11 604 072 | 11 134 061 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 97 | 90 | 87 |

(68)

Liidu tootmisharu müügi maht sõltumatutele tarbijatele liidu turul vähenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 13 %. See areng vastab liidu turu üldisele kahaneva tarbimise suundumusele. Täpsed andmed on järgmised:

Tabel 7 –   Müük sõltumatutele klientidele

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Maht (ühikutes)

12 838 638

12 441 446

11 604 072

11 134 061

Indeks (2007 = 100)

100

97

90

87

c)   Turuosa

| (69) | Liidu tootmisharu turuosa suurus varieerus 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal pisut. Kokkuvõttes on see vaatlusalusel perioodil vähenenud 1,3 protsendipunkti. Täpsed andmed on järgmised:

  Tabel 8 –   Liidu tootmisharu turuosa | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu turuosa | 56,0 % | 55,4 % | 56,4 % | 54,7 % |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 99 | 101 | 98 |

(69)

Liidu tootmisharu turuosa suurus varieerus 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal pisut. Kokkuvõttes on see vaatlusalusel perioodil vähenenud 1,3 protsendipunkti. Täpsed andmed on järgmised:

Tabel 8 –   Liidu tootmisharu turuosa

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Liidu tootmisharu turuosa

56,0 %

55,4 %

56,4 %

54,7 %

Indeks (2007 = 100)

100

99

101

98

d)   Tööhõive ja tootlikkus

| (70) | Tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 9 % (2007. aasta 14 925 töötajalt 13 646 töötajale uurimisperioodil). |
| --- | --- |

(70)

Tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 9 % (2007. aasta 14 925 töötajalt 13 646 töötajale uurimisperioodil).

| (71) | Tootlikkus suurenes 2008. aastal pisut võrreldes 2007. aastaga, kuid hakkas seejärel vähenema. Kokkuvõttes vähenes tootlikkus vaatlusalusel perioodil 3 %. Täpsed andmed on järgmised:

  Tabel 9 –   Koguandmed liidu töötajate ja tootlikkuse kohta | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 14 925 | 14 197 | 14 147 | 13 646 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 95 | 95 | 91 |
| Tootlikkus (ühikut aasta kohta) | 926 | 954 | 903 | 899 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 103 | 98 | 97 |

(71)

Tootlikkus suurenes 2008. aastal pisut võrreldes 2007. aastaga, kuid hakkas seejärel vähenema. Kokkuvõttes vähenes tootlikkus vaatlusalusel perioodil 3 %. Täpsed andmed on järgmised:

Tabel 9 –   Koguandmed liidu töötajate ja tootlikkuse kohta

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Töötajate arv

14 925

14 197

14 147

13 646

Indeks (2007 = 100)

100

95

95

91

Tootlikkus (ühikut aasta kohta)

926

954

903

899

Indeks (2007 = 100)

100

103

98

97

e)   Kasv

| (72) | Üldiselt tuleb märkida, et kõigi liidu tootjate turuosa vähenes 1,3 protsendipunkti võrra, samas kui tarbimine vähenes 11 %, mis viitab selgelt kasvuvõimaluse puudumisele. |
| --- | --- |

(72)

Üldiselt tuleb märkida, et kõigi liidu tootjate turuosa vähenes 1,3 protsendipunkti võrra, samas kui tarbimine vähenes 11 %, mis viitab selgelt kasvuvõimaluse puudumisele.

f)   Dumpingumarginaali suurusjärk

| (73) | Dumpinguhinnaga müük Hiinast jätkus uurimisperioodil. Nagu põhjenduses 34 selgitatud, lähtuti Hiina eksportijate vähese koostööhuvi tõttu dumpingu arvutamisel Eurostati andmetel põhinevatest keskmistest hindadest. Nagu põhjenduses 35 märgitud, sisaldavad Eurostati andmetel põhinevad keskmised hinnad piiratud teavet tootevaliku kohta, kuid see on dumpingumarginaali arvutamise seisukohast oluline; arvestades Hiina vaba tootmisvõimsust, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule pidada vähetähtsaks. |
| --- | --- |

(73)

Dumpinguhinnaga müük Hiinast jätkus uurimisperioodil. Nagu põhjenduses 34 selgitatud, lähtuti Hiina eksportijate vähese koostööhuvi tõttu dumpingu arvutamisel Eurostati andmetel põhinevatest keskmistest hindadest. Nagu põhjenduses 35 märgitud, sisaldavad Eurostati andmetel põhinevad keskmised hinnad piiratud teavet tootevaliku kohta, kuid see on dumpingumarginaali arvutamise seisukohast oluline; arvestades Hiina vaba tootmisvõimsust, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule pidada vähetähtsaks.

g)   Toibumine varasemast dumpingust

| (74) | Analüüsiti, kas liidu tootmisharu on varasema dumpingu mõjust toibunud. Jõuti järeldusele, et liidu tootmisharu ei ole varasema dumpingu mõjust eeldatud määral taastunud, nagu näha eelkõige jätkuvalt madalast tasuvusest ja tootmisvõimsuse rakendamise langusest. |
| --- | --- |

(74)

Analüüsiti, kas liidu tootmisharu on varasema dumpingu mõjust toibunud. Jõuti järeldusele, et liidu tootmisharu ei ole varasema dumpingu mõjust eeldatud määral taastunud, nagu näha eelkõige jätkuvalt madalast tasuvusest ja tootmisvõimsuse rakendamise langusest.

6.3.   Mikromajanduslikud näitajad

h)   Varud

| (75) | Üks tootja ei suutnud oma praeguse sisestruktuuri tõttu esitada järjepidevat teavet vaatlusaluse perioodi varude kohta. Sellest tulenevalt tuli kõnealune äriühing vaatlusaluse perioodi varude analüüsist kõrvale jätta. |
| --- | --- |

(75)

Üks tootja ei suutnud oma praeguse sisestruktuuri tõttu esitada järjepidevat teavet vaatlusaluse perioodi varude kohta. Sellest tulenevalt tuli kõnealune äriühing vaatlusaluse perioodi varude analüüsist kõrvale jätta.

| (76) | Jalgrataste varud kasvasid analüüsiperioodil 880 935 ühikult 2007. aastal 1 091 516 ühikule uurimisperioodil ehk 24 %. Täpsed andmed on järgmised:

  Tabel 10 –   Varud | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (ühikutes) | | | | |
| Sulgemisvarud | 880 935 | 1 132 612 | 818 276 | 1 091 516 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 129 | 93 | 124 |

(76)

Jalgrataste varud kasvasid analüüsiperioodil 880 935 ühikult 2007. aastal 1 091 516 ühikule uurimisperioodil ehk 24 %. Täpsed andmed on järgmised:

Tabel 10 –   Varud

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Maht (ühikutes)

Sulgemisvarud

880 935

1 132 612

818 276

1 091 516

Indeks (2007 = 100)

100

129

93

124

i)   Müügihinnad ja -kulud

| (77) | Liidu tootmisharu keskmised tehasehinnad müügil liidu sõltumatutele klientidele näitasid vaatlusalusel perioodil kerget tõusutrendi. Üldiselt tõstis liidu tootmisharu hindu 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 9 %, mis on kooskõlas tootmiskulude suurenemisega, nagu selgitatud põhjenduses 79.

  Tabel 11 –   Ühiku müügihind liidu turul | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu müügi ühikuhinnad (eurot ühiku kohta) | 163 | 170 | 176 | 178 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 104 | 108 | 109 |

(77)

Liidu tootmisharu keskmised tehasehinnad müügil liidu sõltumatutele klientidele näitasid vaatlusalusel perioodil kerget tõusutrendi. Üldiselt tõstis liidu tootmisharu hindu 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 9 %, mis on kooskõlas tootmiskulude suurenemisega, nagu selgitatud põhjenduses 79.

Tabel 11 –   Ühiku müügihind liidu turul

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Liidu müügi ühikuhinnad (eurot ühiku kohta)

163

170

176

178

Indeks (2007 = 100)

100

104

108

109

| (78) | Tootmiskulud arvestati valimisse kuuluvate tootjate samasuguse toote kõigi tooteliikide kaalutud keskmise põhjal. |
| --- | --- |

(78)

Tootmiskulud arvestati valimisse kuuluvate tootjate samasuguse toote kõigi tooteliikide kaalutud keskmise põhjal.

| (79) | Tootmiskulud kasvasid kogu perioodi vältel 9 % võrra. Kulude kasv tuleneb peamiselt tootevaliku muutumisest. Täpsed andmed on järgmised:

  Tabel 12 –   Ühiku tootmiskulud | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühiku tootmiskulu (eurot ühiku kohta) | 165 | 169 | 180 | 180 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 102 | 109 | 109 |

(79)

Tootmiskulud kasvasid kogu perioodi vältel 9 % võrra. Kulude kasv tuleneb peamiselt tootevaliku muutumisest. Täpsed andmed on järgmised:

Tabel 12 –   Ühiku tootmiskulud

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Ühiku tootmiskulu (eurot ühiku kohta)

165

169

180

180

Indeks (2007 = 100)

100

102

109

109

| (80) | Pärast avalikustamist väitis üks pool, et samal ajal, kui tootmiskulud aina kasvasid, langes teatavate toormaterjalide, sh terase ja alumiiniumi hind oluliselt, mis lubab oletada, et kantud kahju oli ise tekitatud. Selle väite kinnituseks ei esitatud piisavalt tõendeid. Pool esitas üksnes tõendeid, mis näitasid alumiiniumi ja terase hinna arengut vaatlusalusel perioodil väga üldises plaanis, kuid millest ei selgunud, mil määral need arengud mõjutasid jalgrataste tootmise üldkulusid. Lisaks esitati see väide alles pärast avalikustamist, st väga hilises uurimisjärgus ning seega ei saadud seda enam kontrollida. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(80)

Pärast avalikustamist väitis üks pool, et samal ajal, kui tootmiskulud aina kasvasid, langes teatavate toormaterjalide, sh terase ja alumiiniumi hind oluliselt, mis lubab oletada, et kantud kahju oli ise tekitatud. Selle väite kinnituseks ei esitatud piisavalt tõendeid. Pool esitas üksnes tõendeid, mis näitasid alumiiniumi ja terase hinna arengut vaatlusalusel perioodil väga üldises plaanis, kuid millest ei selgunud, mil määral need arengud mõjutasid jalgrataste tootmise üldkulusid. Lisaks esitati see väide alles pärast avalikustamist, st väga hilises uurimisjärgus ning seega ei saadud seda enam kontrollida. Seetõttu lükati väide tagasi.

j)   Kasumlikkus

| (81) | Valimisse kuuluvate tootjate äritegevuse üldine kasumlikkus vaatlusaluse toote osas oli vaatlusaluse perioodi esimesel aastal negatiivne (– 1,7 %). 2008. aastal muutus liidu tootjate äritegevus kasumlikuks. Kuid 2009. aastal ja uurimisperioodil kandis tootmisharu jällegi kahjumit. |
| --- | --- |

(81)

Valimisse kuuluvate tootjate äritegevuse üldine kasumlikkus vaatlusaluse toote osas oli vaatlusaluse perioodi esimesel aastal negatiivne (– 1,7 %). 2008. aastal muutus liidu tootjate äritegevus kasumlikuks. Kuid 2009. aastal ja uurimisperioodil kandis tootmisharu jällegi kahjumit.

| (82) | Kirjeldatud trend näitab, et võrreldes eelmise uurimisega, mille uurimisperioodi ajal oli liidu tootmisharu kasumlikkus 3,6 %, on tootmisharu olukord ebastabiilne.

  Tabel 13 –   Kasumlikkus | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu müügi kasumlikkus | –1,7 % | 0,6 % | –2,2 % | –1,1 % |
| Indeks (2007 = 100) | – 100 | 33 | – 129 | –68 |

(82)

Kirjeldatud trend näitab, et võrreldes eelmise uurimisega, mille uurimisperioodi ajal oli liidu tootmisharu kasumlikkus 3,6 %, on tootmisharu olukord ebastabiilne.

Tabel 13 –   Kasumlikkus

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Liidu müügi kasumlikkus

–1,7 %

0,6 %

–2,2 %

–1,1 %

Indeks (2007 = 100)

– 100

33

– 129

–68

| (83) | Pärast avalikustamist väideti dokumentaalseid tõendeid esitamata, et liidu tootmisharu ei olnud oma tõhusust ja tegevust parandanud. Tegelikult oli olukord vastupidine: uurimise käigus on selgunud, et liidu tootmisharu on teinud ilmselgeid jõupingutusi, et kohaneda dumpinguhindadest tuleneva hinnasurvega, paigutades oma tootmisrajatisi liidu sees ümber, ja on seega suurendanud kulutasuvust, nagu märgitud põhjenduses 85. Seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(83)

Pärast avalikustamist väideti dokumentaalseid tõendeid esitamata, et liidu tootmisharu ei olnud oma tõhusust ja tegevust parandanud. Tegelikult oli olukord vastupidine: uurimise käigus on selgunud, et liidu tootmisharu on teinud ilmselgeid jõupingutusi, et kohaneda dumpinguhindadest tuleneva hinnasurvega, paigutades oma tootmisrajatisi liidu sees ümber, ja on seega suurendanud kulutasuvust, nagu märgitud põhjenduses 85. Seetõttu lükati need väited tagasi.

k)   Investeeringutasuvus

| (84) | Vaatlusaluse toote tootmisse suunatud investeeringud kahanesid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, vähenedes 21 491 000 eurolt 2007. aastal 11 738 000 euroni uurimisperioodil. Seda on suures osas võimalik seletada majanduskriisiga, mis algas 2008. aastal ja mille põhi jõudis kätte uurimisperioodi ajal, kui uue kapitali hankimine oli üha keerulisem ja müügiprognoosid pessimistlikud. |
| --- | --- |

(84)

Vaatlusaluse toote tootmisse suunatud investeeringud kahanesid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, vähenedes 21 491 000 eurolt 2007. aastal 11 738 000 euroni uurimisperioodil. Seda on suures osas võimalik seletada majanduskriisiga, mis algas 2008. aastal ja mille põhi jõudis kätte uurimisperioodi ajal, kui uue kapitali hankimine oli üha keerulisem ja müügiprognoosid pessimistlikud.

| (85) | Tuleks märkida, et oluline osa investeeringuid tehti eesmärgiga suurendada tootmisprotsessi tõhusust ja käia kaasas uusimate tehnoloogiliste lahendustega. Selle protsessi käigus on osa tootmisvõimsust viidud Lääne-Euroopa riikidest Ida-Euroopasse; tootmisbaasi on laiendatud pea kõigisse liikmesriikidesse, mis näitab liidu tootmisharu elujõulisust ja jõupingutusi konkurentsis püsimiseks.

  Tabel 14 –   Investeeringud ja investeeringutasuvus | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (tuhandetes eurodes) | 21 491 | 21 743 | 10 701 | 11 738 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 101 | 50 | 55 |
| Investeeringutasuvus | –16 % | 5 % | –20 % | –10 % |

(85)

Tuleks märkida, et oluline osa investeeringuid tehti eesmärgiga suurendada tootmisprotsessi tõhusust ja käia kaasas uusimate tehnoloogiliste lahendustega. Selle protsessi käigus on osa tootmisvõimsust viidud Lääne-Euroopa riikidest Ida-Euroopasse; tootmisbaasi on laiendatud pea kõigisse liikmesriikidesse, mis näitab liidu tootmisharu elujõulisust ja jõupingutusi konkurentsis püsimiseks.

Tabel 14 –   Investeeringud ja investeeringutasuvus

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Investeeringud (tuhandetes eurodes)

21 491

21 743

10 701

11 738

Indeks (2007 = 100)

100

101

50

55

Investeeringutasuvus

–16 %

5 %

–20 %

–10 %

| (86) | Üks tootja ei suutnud oma sisestruktuuri tõttu esitada järjepidevat teavet põhivara netotootlikkuse kohta vaatlusalusel perioodil, mis omakorda võimaldanuks arvutada investeeringutasuvust. Sellest tulenevalt tuli kõnealune äriühing vaatlusaluse perioodi investeeringutasuvuse analüüsist kõrvale jätta. |
| --- | --- |

(86)

Üks tootja ei suutnud oma sisestruktuuri tõttu esitada järjepidevat teavet põhivara netotootlikkuse kohta vaatlusalusel perioodil, mis omakorda võimaldanuks arvutada investeeringutasuvust. Sellest tulenevalt tuli kõnealune äriühing vaatlusaluse perioodi investeeringutasuvuse analüüsist kõrvale jätta.

| (87) | Investeeringutasuvus järgis kasumlikkuse suundumusi. 2007. aastal oli valimisse kuuluvate liidu tootjate investeeringutasuvuse määr negatiivne: –16 %, kuid see paranes pisut, jõudes uurimisperioodil –10 %. |
| --- | --- |

(87)

Investeeringutasuvus järgis kasumlikkuse suundumusi. 2007. aastal oli valimisse kuuluvate liidu tootjate investeeringutasuvuse määr negatiivne: –16 %, kuid see paranes pisut, jõudes uurimisperioodil –10 %.

l)   Rahavood ja kapitali kaasamise võime

| (88) | Üks tootja ei suutnud esitada järjepidevaid andmeid vaatlusaluse perioodi rahavoogude kohta, sest äriühingu struktuur ei võimalda hinnata ainult jalgrataste tootmisega seotud rahavoogude osa lahus tema ülejäänud tegevusest. Sellest tulenevalt tuli kõnealune äriühing vaatlusaluse perioodi rahavoogude analüüsist kõrvale jätta. |
| --- | --- |

(88)

Üks tootja ei suutnud esitada järjepidevaid andmeid vaatlusaluse perioodi rahavoogude kohta, sest äriühingu struktuur ei võimalda hinnata ainult jalgrataste tootmisega seotud rahavoogude osa lahus tema ülejäänud tegevusest. Sellest tulenevalt tuli kõnealune äriühing vaatlusaluse perioodi rahavoogude analüüsist kõrvale jätta.

| (89) | Rahavoogude liikumine, mis näitab tootmisharu suutlikkust end ise finantseerida, püsis uuritava perioodi jooksul positiivsena. Siiski vähenes see 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal umbes 33 %. Täpsed andmed on järgmised:

  Tabel 15 –   Rahakäive | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog (tuhandetes eurodes) | 19 981 | 20 767 | 19 261 | 13 350 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 104 | 96 | 67 |

(89)

Rahavoogude liikumine, mis näitab tootmisharu suutlikkust end ise finantseerida, püsis uuritava perioodi jooksul positiivsena. Siiski vähenes see 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal umbes 33 %. Täpsed andmed on järgmised:

Tabel 15 –   Rahakäive

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Rahavoog (tuhandetes eurodes)

19 981

20 767

19 261

13 350

Indeks (2007 = 100)

100

104

96

67

| (90) | Valimisse kuuluvad tootjad hangivad kapitali kas ettevõttesiseselt, kui nad kuuluvad kontserni, või pangalaenude kaudu. Muudel juhtudel rahastatakse tegevust äriühingu rahavoogudest. Ühegi valimisse kuuluva tootja puhul ei ole täheldatud suuri raskusi kapitali kaasamisel. |
| --- | --- |

(90)

Valimisse kuuluvad tootjad hangivad kapitali kas ettevõttesiseselt, kui nad kuuluvad kontserni, või pangalaenude kaudu. Muudel juhtudel rahastatakse tegevust äriühingu rahavoogudest. Ühegi valimisse kuuluva tootja puhul ei ole täheldatud suuri raskusi kapitali kaasamisel.

m)   Töötasud

| (91) | Vaatlusalusel perioodil kasvasid keskmised tööjõukulud ühe töötaja kohta 11 % võrra. Selles kajastub tootmises toimunud rõhuasetuse muutus ja keskendumine pisut keerukamatele toodetele.

  Tabel 16 –   Töötasud | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Palgakulu töötaja kohta (eurodes) | 20 239 | 20 880 | 22 499 | 22 541 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 103 | 111 | 111 |

(91)

Vaatlusalusel perioodil kasvasid keskmised tööjõukulud ühe töötaja kohta 11 % võrra. Selles kajastub tootmises toimunud rõhuasetuse muutus ja keskendumine pisut keerukamatele toodetele.

Tabel 16 –   Töötasud

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Palgakulu töötaja kohta (eurodes)

20 239

20 880

22 499

22 541

Indeks (2007 = 100)

100

103

111

111

| (92) | Pärast avalikustamist väideti, et palgakulu töötaja kohta kasvas samal ajal kui nõudlus järsult kahanes, mis osutab sellele, et kahju oli enda tekitatud. Tõepoolest, nagu tabelis näidatud, suurenes palgakulu töötaja kohta vaatlusalusel perioodil kokku 11 %. Samas on põhjenduses 70 selgitatud, et töötajate arv vähenes 9 %. Seega suurenes keskmine palgakulu üksnes 2 %. Seega leiti, et üldine mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele on väga väike. |
| --- | --- |

(92)

Pärast avalikustamist väideti, et palgakulu töötaja kohta kasvas samal ajal kui nõudlus järsult kahanes, mis osutab sellele, et kahju oli enda tekitatud. Tõepoolest, nagu tabelis näidatud, suurenes palgakulu töötaja kohta vaatlusalusel perioodil kokku 11 %. Samas on põhjenduses 70 selgitatud, et töötajate arv vähenes 9 %. Seega suurenes keskmine palgakulu üksnes 2 %. Seega leiti, et üldine mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele on väga väike.

7.   Järeldus kahju kohta

| (93) | Kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel oli liidu tootmisharu olukorrale selge mõju. Kõnealune tootmisharu on suutnud mõningal määral meetmetest kasu saada ja säilitada stabiilse turuosa. Samas liidu toodang siiski kahanes ja ka kasumimarginaal ei olnud piisav. Edasise kasvu ja kasumi võimalusi vähendab dumpinguhinnaga impordi põhjustatud surve hindadele ja tootmismahule. |
| --- | --- |

(93)

Kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel oli liidu tootmisharu olukorrale selge mõju. Kõnealune tootmisharu on suutnud mõningal määral meetmetest kasu saada ja säilitada stabiilse turuosa. Samas liidu toodang siiski kahanes ja ka kasumimarginaal ei olnud piisav. Edasise kasvu ja kasumi võimalusi vähendab dumpinguhinnaga impordi põhjustatud surve hindadele ja tootmismahule.

| (94) | Nagu märgitud põhjenduses 53, kahanesid Hiinast pärit impordi kogused 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel. Impordi maht vähenes kõige järsemalt siiski 2008. ja 2009. aasta vahelisel ajal, mil Hiinast pärit impordi hind oluliselt tõusis. Nagu uurimine näitas ja nagu põhjenduses 58 selgitatud, ei olnud nimetatud hinnatõus piisav, et tootmisharu olukorda parandada. Hiinast saabuva impordi hinnad olid tegelikkuses liidu tootmisharu hindadest 53 % madalamad. |
| --- | --- |

(94)

Nagu märgitud põhjenduses 53, kahanesid Hiinast pärit impordi kogused 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel. Impordi maht vähenes kõige järsemalt siiski 2008. ja 2009. aasta vahelisel ajal, mil Hiinast pärit impordi hind oluliselt tõusis. Nagu uurimine näitas ja nagu põhjenduses 58 selgitatud, ei olnud nimetatud hinnatõus piisav, et tootmisharu olukorda parandada. Hiinast saabuva impordi hinnad olid tegelikkuses liidu tootmisharu hindadest 53 % madalamad.

| (95) | Tootmisharu kannab kahjumit ja on seega selgelt väga keerulises olukorras. Peaaegu kõik liidu tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajad, nagu kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavood, halvenesid vaatlusalusel perioodil. Seega ei saa järeldada, et liidu tootmisharu olukord oleks kindel. Lisaks võib olukorda veelgi halvendada surve, mis tuleneb võimalikust meetmetest kõrvalehoidmisest. |
| --- | --- |

(95)

Tootmisharu kannab kahjumit ja on seega selgelt väga keerulises olukorras. Peaaegu kõik liidu tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajad, nagu kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavood, halvenesid vaatlusalusel perioodil. Seega ei saa järeldada, et liidu tootmisharu olukord oleks kindel. Lisaks võib olukorda veelgi halvendada surve, mis tuleneb võimalikust meetmetest kõrvalehoidmisest.

| (96) | Sellele tuginedes järeldatakse, et liidu tootmisharu kui terviku majandusolukord on endiselt haavatav ning see on jätkuvalt kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(96)

Sellele tuginedes järeldatakse, et liidu tootmisharu kui terviku majandusolukord on endiselt haavatav ning see on jätkuvalt kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

8.   Dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju

8.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (97) | Paralleelselt kahaneva tarbimisega liidus vähenes Hiina impordi turuosa 4,4 protsendilt 3,1 protsendile (vt põhjendus 53). Nagu märgitud põhjenduses 58, olid dumpinguvastase tollimaksu mahaarvamise järel arvutatud Hiina impordi hinnad uurimisperioodil liidu tootmisharu hindadest 53 % madalamad. Tuletatakse meelde, et tollimaksumäär on 48,5 %. Järelikult näitab hindade allalöömise tase ühest küljest kehtivate tollimaksude tulemuslikkust ja teisest küljest vajadust jätkata meetmete kohaldamist. Seda järeldust toetab asjaolu, et hindade kindlakstehtud allalöömine oli samasugune kui viimases läbivaatamisega seotud uurimises. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kahjulik hinnamõju liidu tootmisharule oli endiselt oluline ning, nagu põhjenduses 58 selgitatud, tõenäoliselt see jätkub. |
| --- | --- |

(97)

Paralleelselt kahaneva tarbimisega liidus vähenes Hiina impordi turuosa 4,4 protsendilt 3,1 protsendile (vt põhjendus 53). Nagu märgitud põhjenduses 58, olid dumpinguvastase tollimaksu mahaarvamise järel arvutatud Hiina impordi hinnad uurimisperioodil liidu tootmisharu hindadest 53 % madalamad. Tuletatakse meelde, et tollimaksumäär on 48,5 %. Järelikult näitab hindade allalöömise tase ühest küljest kehtivate tollimaksude tulemuslikkust ja teisest küljest vajadust jätkata meetmete kohaldamist. Seda järeldust toetab asjaolu, et hindade kindlakstehtud allalöömine oli samasugune kui viimases läbivaatamisega seotud uurimises. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kahjulik hinnamõju liidu tootmisharule oli endiselt oluline ning, nagu põhjenduses 58 selgitatud, tõenäoliselt see jätkub.

8.2.   Majanduskriisi mõju

| (98) | Tulenevalt uurimisperioodil valitsenud negatiivsetest majandustingimustest vähenes jalgrataste tarbimine. Koos tarbimise vähenemisega vähenesid ka tootmine ja tööhõive. Jalgrattatootmises ei ole suuri püsikulusid ja seega ei mõjutanud tootmise vähenemine liidu jalgrattatööstuse kasumlikkust. |
| --- | --- |

(98)

Tulenevalt uurimisperioodil valitsenud negatiivsetest majandustingimustest vähenes jalgrataste tarbimine. Koos tarbimise vähenemisega vähenesid ka tootmine ja tööhõive. Jalgrattatootmises ei ole suuri püsikulusid ja seega ei mõjutanud tootmise vähenemine liidu jalgrattatööstuse kasumlikkust.

| (99) | Pärast avalikustamist väideti, et liidu tootmisharu suurendas täiendavalt tootmisvõimsust samal ajal kui liidu tarbimine oli langusteel ning et sellel oli negatiivne mõju liidu tootmisharu olukorrale. Kõnealune väide on vastuolus põhjendustes 52 ja 67 kirjeldatud tarbimise ja tootmisvõimsuse arengutega. Tarbimine langes peamiselt 2008. ja 2009. aasta vahel, samas kui tootmisvõimsus oli tõusnud aasta varem, nimelt 2007. ja 2008. aastal. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(99)

Pärast avalikustamist väideti, et liidu tootmisharu suurendas täiendavalt tootmisvõimsust samal ajal kui liidu tarbimine oli langusteel ning et sellel oli negatiivne mõju liidu tootmisharu olukorrale. Kõnealune väide on vastuolus põhjendustes 52 ja 67 kirjeldatud tarbimise ja tootmisvõimsuse arengutega. Tarbimine langes peamiselt 2008. ja 2009. aasta vahel, samas kui tootmisvõimsus oli tõusnud aasta varem, nimelt 2007. ja 2008. aastal. Seetõttu lükati see väide tagasi.

8.3.   Muudest riikidest pärit import

| (100) | Nagu selgitatud põhjenduses 59, vähenes muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht 6 %, mis oli kooskõlas tarbimissuundumustega. Nendest riikidest pärit impordi turuosa kasvas 2007. aasta 40 protsendilt uurimisperioodil 42 protsendile. Nende keskmine impordihind tõusis 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 6 %. Vaatlusalust toodet imporditi peamiselt Taiwanist, Taist ja Sri Lankalt. |
| --- | --- |

(100)

Nagu selgitatud põhjenduses 59, vähenes muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht 6 %, mis oli kooskõlas tarbimissuundumustega. Nendest riikidest pärit impordi turuosa kasvas 2007. aasta 40 protsendilt uurimisperioodil 42 protsendile. Nende keskmine impordihind tõusis 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 6 %. Vaatlusalust toodet imporditi peamiselt Taiwanist, Taist ja Sri Lankalt.

| (101) | Taiwani impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil pisut (14 protsendilt 15 protsendile). Kättesaadava teabe kohaselt ja nagu selgitatud põhjenduses 60, konkureerib Taiwani import liidus toodetud jalgratastega siiski õiglastel tingimustel. |
| --- | --- |

(101)

Taiwani impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil pisut (14 protsendilt 15 protsendile). Kättesaadava teabe kohaselt ja nagu selgitatud põhjenduses 60, konkureerib Taiwani import liidus toodetud jalgratastega siiski õiglastel tingimustel.

| (102) | Tai impordi turuosa oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. Nagu selgitatud põhjenduses 61, ilmneb kättesaadavast teabest, et uurimisperioodil müüdi kõnealuseid imporditud tooteid hindadega, mis olid konkurentsivõimelised samasuguste liidus toodetud jalgrataste omadega. |
| --- | --- |

(102)

Tai impordi turuosa oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. Nagu selgitatud põhjenduses 61, ilmneb kättesaadavast teabest, et uurimisperioodil müüdi kõnealuseid imporditud tooteid hindadega, mis olid konkurentsivõimelised samasuguste liidus toodetud jalgrataste omadega.

| (103) | Sri Lanka import kasvas vaatlusalusel perioodil 92 %. Uurimisperioodil oli nende turuosa 5 %. Nagu põhjenduses 62 on selgitatud, hõlmab Sri Lankalt saabunud import väidetavalt ka Hiina päritolu jalgrattaid. |
| --- | --- |

(103)

Sri Lanka import kasvas vaatlusalusel perioodil 92 %. Uurimisperioodil oli nende turuosa 5 %. Nagu põhjenduses 62 on selgitatud, hõlmab Sri Lankalt saabunud import väidetavalt ka Hiina päritolu jalgrattaid.

| (104) | Kokkuvõttes võib öelda, et import Taiwanist ja Taist, kes on suurimad jalgrataste liidu eksportijad, ei saa avaldada negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale peamiselt seepärast, et nende hinnatase on samasugune või isegi kõrgem kui liidu tootmisharul. Seega ei ole võimalik välistada, et Sri Lankalt pärinevana deklareeritud import tekitab liidu tootmisharule kahju. |
| --- | --- |

(104)

Kokkuvõttes võib öelda, et import Taiwanist ja Taist, kes on suurimad jalgrataste liidu eksportijad, ei saa avaldada negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale peamiselt seepärast, et nende hinnatase on samasugune või isegi kõrgem kui liidu tootmisharul. Seega ei ole võimalik välistada, et Sri Lankalt pärinevana deklareeritud import tekitab liidu tootmisharule kahju.

8.4.   Kõrvalehoidmine

| (105) | On esitatud tõendatud väiteid, et Hiina eksportijad hoiavad kehtestatud meetmetest pidevalt kõrvale, importides oma kaupa teiste riikide kaudu ning et selline import kahjustab liidu tootmisharu. Võttes arvesse Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) poolt varem avastatud tõendeid meetmetest kõrvalehoidmise kohta, seda eriti Filipiinide kaudu saabuva impordi puhul, ei saa välistada võimalust, et turul esineb endiselt sellist ebaseaduslikku käitumist, mis põhjustab kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(105)

On esitatud tõendatud väiteid, et Hiina eksportijad hoiavad kehtestatud meetmetest pidevalt kõrvale, importides oma kaupa teiste riikide kaudu ning et selline import kahjustab liidu tootmisharu. Võttes arvesse Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) poolt varem avastatud tõendeid meetmetest kõrvalehoidmise kohta, seda eriti Filipiinide kaudu saabuva impordi puhul, ei saa välistada võimalust, et turul esineb endiselt sellist ebaseaduslikku käitumist, mis põhjustab kahju liidu tootmisharule.

E.   KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

1.   Sissejuhatavad märkused

| (106) | Nagu põhjendustes 66–91 selgitatud, võimaldas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine liidu tootmisharul kahjust toibuda, kuid seda ainult teataval määral. Vaatlusalusel perioodil oli liidu tootmisharu endiselt keerulises olukorras ja kergesti haavatav ning Hiina dumpinguhinnaga import mõjutas teda endiselt. |
| --- | --- |

(106)

Nagu põhjendustes 66–91 selgitatud, võimaldas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine liidu tootmisharul kahjust toibuda, kuid seda ainult teataval määral. Vaatlusalusel perioodil oli liidu tootmisharu endiselt keerulises olukorras ja kergesti haavatav ning Hiina dumpinguhinnaga import mõjutas teda endiselt.

| (107) | Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 hinnati asjaomasest riigist pärit importi, et teha kindlaks, kas kahju jätkumine on tõenäoline. |
| --- | --- |

(107)

Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 hinnati asjaomasest riigist pärit importi, et teha kindlaks, kas kahju jätkumine on tõenäoline.

2.   Hiina ekspordimaht

| (108) | Nagu öeldud põhjenduses 40, on Hiina jalgrattatööstus orienteeritud ekspordile. Hiina jalgrattaid võib leida kogu maailma peamistel turgudel, eelkõige Ameerika Ühendriikides ja Jaapanis, kus neil on turgu valitsev seisund. Nagu ühes varasemas uurimises (11) nimetatud, õnnestus Hiina eksportivatel tootjatel 1990ndate lõpus pärast seda, kui nad olid kahe aasta jooksul dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise tõttu Ameerika Ühendriikide turgudelt puudunud, väga lühikese aja jooksul märkimisväärselt suurendada oma kohalolekut kõnealusel turul. 2009. aastal eksporditi Hiinast Ameerika Ühendriikidesse 14 055 000 jalgratast, kusjuures Ameerika Ühendriikide kogutarbimine oli 14 888 000 ühikut. |
| --- | --- |

(108)

Nagu öeldud põhjenduses 40, on Hiina jalgrattatööstus orienteeritud ekspordile. Hiina jalgrattaid võib leida kogu maailma peamistel turgudel, eelkõige Ameerika Ühendriikides ja Jaapanis, kus neil on turgu valitsev seisund. Nagu ühes varasemas uurimises (11) nimetatud, õnnestus Hiina eksportivatel tootjatel 1990ndate lõpus pärast seda, kui nad olid kahe aasta jooksul dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise tõttu Ameerika Ühendriikide turgudelt puudunud, väga lühikese aja jooksul märkimisväärselt suurendada oma kohalolekut kõnealusel turul. 2009. aastal eksporditi Hiinast Ameerika Ühendriikidesse 14 055 000 jalgratast, kusjuures Ameerika Ühendriikide kogutarbimine oli 14 888 000 ühikut.

| (109) | See olukord näitab, et Hiina tootjad suudavad väga kiiresti eksportida ja uutele turgudele tungida ning säilitada valitseva seisundi väga pika aja jooksul. |
| --- | --- |

(109)

See olukord näitab, et Hiina tootjad suudavad väga kiiresti eksportida ja uutele turgudele tungida ning säilitada valitseva seisundi väga pika aja jooksul.

| (110) | Pärast avalikustamist väitis üks pool, et kui meetmetel lubatakse aeguda, ei kasvaks Hiina jalgrataste import olulisel määral, kuna Hiina eksportijatel oli raskusi Euroopa jalgrataste ohutusstandardite (EN 14764, EN 14765, EN 14766 ja EN 14781) järgimisega. Selle väite kinnituseks ei esitatud mingeid dokumentaalseid tõendeid. Uurimine on hoopis näidanud, et enamik Hiinast juba imporditud jalgrattaid ja jalgrataste osi vastab vajalikele ohutusstandarditele. Seega ei olnud põhjust uskuda, et Hiina tootjad ei ole võimelised järgima kehtivaid jalgrataste ohutusstandardeid. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(110)

Pärast avalikustamist väitis üks pool, et kui meetmetel lubatakse aeguda, ei kasvaks Hiina jalgrataste import olulisel määral, kuna Hiina eksportijatel oli raskusi Euroopa jalgrataste ohutusstandardite (EN 14764, EN 14765, EN 14766 ja EN 14781) järgimisega. Selle väite kinnituseks ei esitatud mingeid dokumentaalseid tõendeid. Uurimine on hoopis näidanud, et enamik Hiinast juba imporditud jalgrattaid ja jalgrataste osi vastab vajalikele ohutusstandarditele. Seega ei olnud põhjust uskuda, et Hiina tootjad ei ole võimelised järgima kehtivaid jalgrataste ohutusstandardeid. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

3.   Vaba tootmisvõimsus Hiina turul

| (111) | Nagu põhjenduses 41 kirjeldatud, näitasid uurimise käigus kogutud andmed märkimisväärse vaba tootmisvõimsuse olemasolu Hiinas. Leiti selgeid märke, mis osutasid sellele, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral võidakse suurt osa sellest tootmisvõimsusest kasutada liitu suunatud ekspordi suurendamiseks. Seda kinnitab eeskätt asjaolu, et miski ei viita sellele, et kolmandate riikide turud või Hiina omamaine turg suudaks veel rohkem Hiina toodangut vastu võtta. |
| --- | --- |

(111)

Nagu põhjenduses 41 kirjeldatud, näitasid uurimise käigus kogutud andmed märkimisväärse vaba tootmisvõimsuse olemasolu Hiinas. Leiti selgeid märke, mis osutasid sellele, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral võidakse suurt osa sellest tootmisvõimsusest kasutada liitu suunatud ekspordi suurendamiseks. Seda kinnitab eeskätt asjaolu, et miski ei viita sellele, et kolmandate riikide turud või Hiina omamaine turg suudaks veel rohkem Hiina toodangut vastu võtta.

| (112) | Lisaks väideti pärast avalikustamist, et Hiina tööjõukulude suurenemine takistaks tõsiselt Hiina tootmisvõimsuse suurenemist. Selles suhtes märgitakse, et nagu mainitud põhjenduses 26, tegid Hiina eksportivad tootjad väga vähe koostööd ning andmed Hiina tööjõukulude ja tootmisvõimsuse kohta puuduvad. Lisaks ei esitanud asjaomane pool oma väite toetuseks tõendeid. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(112)

Lisaks väideti pärast avalikustamist, et Hiina tööjõukulude suurenemine takistaks tõsiselt Hiina tootmisvõimsuse suurenemist. Selles suhtes märgitakse, et nagu mainitud põhjenduses 26, tegid Hiina eksportivad tootjad väga vähe koostööd ning andmed Hiina tööjõukulude ja tootmisvõimsuse kohta puuduvad. Lisaks ei esitanud asjaomane pool oma väite toetuseks tõendeid. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.

4.   Väidetav meetmetest kõrvalehoidmine

| (113) | Nagu põhjenduses 105 selgitatud, on esitatud tõendatud väiteid, et Hiina eksportijad hoiavad meetmetest pidevalt kõrvale, importides oma kaupa teiste riikide kaudu. Seda on OLAF Filipiinide puhul ka kinnitanud. Selline käitumine näitab Hiina eksportijate olulist huvi ligitõmbava liidu turu vastu. |
| --- | --- |

(113)

Nagu põhjenduses 105 selgitatud, on esitatud tõendatud väiteid, et Hiina eksportijad hoiavad meetmetest pidevalt kõrvale, importides oma kaupa teiste riikide kaudu. Seda on OLAF Filipiinide puhul ka kinnitanud. Selline käitumine näitab Hiina eksportijate olulist huvi ligitõmbava liidu turu vastu.

5.   Järeldus

| (114) | Liidu tootmisharu on kannatanud Hiina dumpinguhinnaga impordi mõju all mitu aastat ning tema majanduslik olukord on ikka veel ebakindel. |
| --- | --- |

(114)

Liidu tootmisharu on kannatanud Hiina dumpinguhinnaga impordi mõju all mitu aastat ning tema majanduslik olukord on ikka veel ebakindel.

| (115) | Nagu eespool kirjeldatud, õnnestus liidu tootmisharul Hiina dumpingu mõjust toibuda tänu kehtivatele dumpinguvastastele meetmetele. Uurimisperioodi ajal oli tootmisharu majanduslik olukord siiski keeruline. Kui selles olukorras tabaks liidu tootmisharu madala dumpinguhinnaga impordi kasv asjaomasest riigist, tooks see tõenäoliselt kaasa müügi, turuosa ja müügihindade kahanemise ning tootmisharu finantsolukorra täiendava halvenemise. |
| --- | --- |

(115)

Nagu eespool kirjeldatud, õnnestus liidu tootmisharul Hiina dumpingu mõjust toibuda tänu kehtivatele dumpinguvastastele meetmetele. Uurimisperioodi ajal oli tootmisharu majanduslik olukord siiski keeruline. Kui selles olukorras tabaks liidu tootmisharu madala dumpinguhinnaga impordi kasv asjaomasest riigist, tooks see tõenäoliselt kaasa müügi, turuosa ja müügihindade kahanemise ning tootmisharu finantsolukorra täiendava halvenemise.

| (116) | Pealegi nagu põhjenduses 58 märgitud, leiti ka, et liidu tootmisharu hindadest keskmiselt 53 % madalamad Hiina tootjate müügihinnad näivad viitavat sellele, et meetmete puudumise korral on tõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad hakkavad eksportima vaatlusalust toodet liidu turule hindadega, mis on liidu tootmisharu omadest märkimisväärselt madalamad. |
| --- | --- |

(116)

Pealegi nagu põhjenduses 58 märgitud, leiti ka, et liidu tootmisharu hindadest keskmiselt 53 % madalamad Hiina tootjate müügihinnad näivad viitavat sellele, et meetmete puudumise korral on tõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad hakkavad eksportima vaatlusalust toodet liidu turule hindadega, mis on liidu tootmisharu omadest märkimisväärselt madalamad.

| (117) | Arvestades uurimise käigus tehtud järeldusi ennekõike Hiina vaba tootmisvõimsuse, sealse tootmisharu ekspordile orienteerituse ja Hiina varasema käitumise kohta välisturgudel, tooks igasugune meetmete kaotamine tõenäoliselt kaasa kahju jätkumise. |
| --- | --- |

(117)

Arvestades uurimise käigus tehtud järeldusi ennekõike Hiina vaba tootmisvõimsuse, sealse tootmisharu ekspordile orienteerituse ja Hiina varasema käitumise kohta välisturgudel, tooks igasugune meetmete kaotamine tõenäoliselt kaasa kahju jätkumise.

| (118) | Nagu märgitud põhjendustes 105 ja 113, kinnitab meetmetest kõrvalehoidmine veenvalt kahju jätkumise tõenäosust. See on selge tõend selle kohta, et liidu turg on Hiina eksportivate tootjate jaoks endiselt atraktiivne ning dumpinguvastaste meetmete puudumise korral suurendaksid nad tõenäoliselt liitu suunatud ekspordi mahtu. |
| --- | --- |

(118)

Nagu märgitud põhjendustes 105 ja 113, kinnitab meetmetest kõrvalehoidmine veenvalt kahju jätkumise tõenäosust. See on selge tõend selle kohta, et liidu turg on Hiina eksportivate tootjate jaoks endiselt atraktiivne ning dumpinguvastaste meetmete puudumise korral suurendaksid nad tõenäoliselt liitu suunatud ekspordi mahtu.

F.   LIIDU HUVID

1.   Sissejuhatus

| (119) | Algmääruse artikli 21 kohaselt uuriti, kas olenemata järeldusest kahjustava dumpingu kohta, võiks kindlalt järeldada, et Hiina impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(119)

Algmääruse artikli 21 kohaselt uuriti, kas olenemata järeldusest kahjustava dumpingu kohta, võiks kindlalt järeldada, et Hiina impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

| (120) | Tuleks meenutada, et varasemate uurimiste käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(120)

Tuleks meenutada, et varasemate uurimiste käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

| (121) | Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. |
| --- | --- |

(121)

Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

2.   Liidu tootmisharu huvid

| (122) | Liidu jalgrattatööstus on tõestanud, et on õiglaste turutingimuste olemasolul elujõuline ja konkurentsivõimeline. Samas näitas uurimine, et tootmisharu olukord ei ole endiselt kiita ning nende majandustulemused on tasuvuspiiri lähedal. Seega tuleb tõhusaid konkurentsitingimusi liidu turul säilitada. |
| --- | --- |

(122)

Liidu jalgrattatööstus on tõestanud, et on õiglaste turutingimuste olemasolul elujõuline ja konkurentsivõimeline. Samas näitas uurimine, et tootmisharu olukord ei ole endiselt kiita ning nende majandustulemused on tasuvuspiiri lähedal. Seega tuleb tõhusaid konkurentsitingimusi liidu turul säilitada.

| (123) | Arvestades asjaolu, et uusi jalgrattamudeleid töötab valdavalt välja liidu tootmisharu, saaks see tootmisharu sellisest arendustegevusest täielikult kasu nii müügimahu kui ka hindade osas, kui dumpinguhinnaga impordi surve hoitakse meetmete toel kontrolli all. |
| --- | --- |

(123)

Arvestades asjaolu, et uusi jalgrattamudeleid töötab valdavalt välja liidu tootmisharu, saaks see tootmisharu sellisest arendustegevusest täielikult kasu nii müügimahu kui ka hindade osas, kui dumpinguhinnaga impordi surve hoitakse meetmete toel kontrolli all.

| (124) | Leitakse, et liidu tootmisharu saaks meetmete jätkumisest kasu ning peaks olema võimeline säilitama või isegi suurendama oma müügimahtu ja tõenäoliselt ka müügihindu tõstma, saavutades seega piisava investeeringute tasuvuse taseme, et jätkata investeeringuid uude tehnoloogiasse. |
| --- | --- |

(124)

Leitakse, et liidu tootmisharu saaks meetmete jätkumisest kasu ning peaks olema võimeline säilitama või isegi suurendama oma müügimahtu ja tõenäoliselt ka müügihindu tõstma, saavutades seega piisava investeeringute tasuvuse taseme, et jätkata investeeringuid uude tehnoloogiasse.

| (125) | Kui aga Hiina impordi suhtes kehtestatud meetmed peaksid kaduma, tekivad tõenäoliselt täiendavad kaubandusmoonutused, mille tõttu liidu tootmisharu kahjust toibumine kahtlemata peatub. Arvestades Hiina vaba tootmisvõimsust ja Hiina eksportijate varasemat käitumist välisturgudel on selge, et meetmete kadumise korral oleks liidu tootmisharul väga raske kui mitte võimatu toibuda ja oma positsiooni säilitada. Vastasel korral on tõenäoline liidu tootmisharu kahjustatud olukorra edasine halvenemine, mille tagajärjel võib tootmisvõimsus liidus veelgi väheneda ning mitu tootjat oma tegevuse lõpetada. Seega võib järeldada, et dumpinguvastased meetmed on liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(125)

Kui aga Hiina impordi suhtes kehtestatud meetmed peaksid kaduma, tekivad tõenäoliselt täiendavad kaubandusmoonutused, mille tõttu liidu tootmisharu kahjust toibumine kahtlemata peatub. Arvestades Hiina vaba tootmisvõimsust ja Hiina eksportijate varasemat käitumist välisturgudel on selge, et meetmete kadumise korral oleks liidu tootmisharul väga raske kui mitte võimatu toibuda ja oma positsiooni säilitada. Vastasel korral on tõenäoline liidu tootmisharu kahjustatud olukorra edasine halvenemine, mille tagajärjel võib tootmisvõimsus liidus veelgi väheneda ning mitu tootjat oma tegevuse lõpetada. Seega võib järeldada, et dumpinguvastased meetmed on liidu tootmisharu huvides.

| (126) | Võttes arvesse eespool põhjendustes 93–96 esitatud järeldusi liidu tootmisharu olukorra kohta ja kooskõlas põhjendustes 106–117 esitatud väidetega kahju jätkumise tõenäosuse analüüsi kohta, võib samuti järeldada, et kui dumpinguvastastel tollimaksudel lastakse aeguda, on tõenäoline, et liidu tootmisharu finantsolukord halveneb tunduvalt. |
| --- | --- |

(126)

Võttes arvesse eespool põhjendustes 93–96 esitatud järeldusi liidu tootmisharu olukorra kohta ja kooskõlas põhjendustes 106–117 esitatud väidetega kahju jätkumise tõenäosuse analüüsi kohta, võib samuti järeldada, et kui dumpinguvastastel tollimaksudel lastakse aeguda, on tõenäoline, et liidu tootmisharu finantsolukord halveneb tunduvalt.

3.   Kasutajate huvid

| (127) | Käesolevat uurimist toetas Euroopa Jalgratturite Liit (ECF) – Euroopa riikide jalgratturite ühenduste katusorganisatsioon. |
| --- | --- |

(127)

Käesolevat uurimist toetas Euroopa Jalgratturite Liit (ECF) – Euroopa riikide jalgratturite ühenduste katusorganisatsioon.

| (128) | ECF väidab, et Euroopa on kõrgetele kvaliteedi- ja ohutusstandarditele vastava kaasaegse jalgrattatoodangu kõige olulisem turg ning toodete sissevool Hiinast õõnestaks neid standardeid. Lisaks leiab ECF, et liidu majanduse siseselt on jalgrattatööstusel tohutu kasvupotentsiaal, mis satuks dumpinguvastaste tollimaksude lõpetamise korral ohtu. |
| --- | --- |

(128)

ECF väidab, et Euroopa on kõrgetele kvaliteedi- ja ohutusstandarditele vastava kaasaegse jalgrattatoodangu kõige olulisem turg ning toodete sissevool Hiinast õõnestaks neid standardeid. Lisaks leiab ECF, et liidu majanduse siseselt on jalgrattatööstusel tohutu kasvupotentsiaal, mis satuks dumpinguvastaste tollimaksude lõpetamise korral ohtu.

| (129) | Meenutatakse, et eelmistes uurimistes leiti, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks oluliselt kasutajaid. Hoolimata meetmete kohaldamisest oli liidu importijatel/kasutajatel võimalik tooteid jätkuvalt muu hulgas Hiinast hankida. Samuti ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et oleks esinenud raskusi teiste allikate leidmisega. Seetõttu järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei avalda liidu kasutajatele tõenäoliselt erilist mõju. |
| --- | --- |

(129)

Meenutatakse, et eelmistes uurimistes leiti, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks oluliselt kasutajaid. Hoolimata meetmete kohaldamisest oli liidu importijatel/kasutajatel võimalik tooteid jätkuvalt muu hulgas Hiinast hankida. Samuti ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et oleks esinenud raskusi teiste allikate leidmisega. Seetõttu järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei avalda liidu kasutajatele tõenäoliselt erilist mõju.

4.   Tarnijate huvid

| (130) | Uurimise käigus teatas endast jalgrattaosade tootjate ühendus COLIPED. COLIPED väitis, et liidus tegutseb ligikaudu 300 tehast umbes 7 300 töötajaga, mis varustavad jalgrattatootjaid osadega ning et tarnijate tööstusharu edasine tegevus sõltub seega paratamatult jalgrattatootmise jätkumisest Euroopas. Selles küsimuses leiti, et meetmete võtmiseta lõpetab eeldatavalt veelgi enam Euroopa jalgrattatootjaid tegevuse, mis avaldaks negatiivset mõju liidu jalgrattaosade tööstusele ning ohustaks tarnijate töökohti. Seega järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks tarnijate huvides. |
| --- | --- |

(130)

Uurimise käigus teatas endast jalgrattaosade tootjate ühendus COLIPED. COLIPED väitis, et liidus tegutseb ligikaudu 300 tehast umbes 7 300 töötajaga, mis varustavad jalgrattatootjaid osadega ning et tarnijate tööstusharu edasine tegevus sõltub seega paratamatult jalgrattatootmise jätkumisest Euroopas. Selles küsimuses leiti, et meetmete võtmiseta lõpetab eeldatavalt veelgi enam Euroopa jalgrattatootjaid tegevuse, mis avaldaks negatiivset mõju liidu jalgrattaosade tööstusele ning ohustaks tarnijate töökohti. Seega järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks tarnijate huvides.

5.   Importijate huvid

| (131) | Vaid üks sõltumatu importija vastas Hiina importi käsitlevale küsimustikule, kuid vastus ei olnud täielik, sest kõnealune äriühing valmistus parajasti oma tegevust lõpetama põhjustel, mida ei avaldatud. |
| --- | --- |

(131)

Vaid üks sõltumatu importija vastas Hiina importi käsitlevale küsimustikule, kuid vastus ei olnud täielik, sest kõnealune äriühing valmistus parajasti oma tegevust lõpetama põhjustel, mida ei avaldatud.

| (132) | Esmalt tuleks märkida, et võttes arvesse importijate vähest koostöövalmidust, oli meetmete kehtestamise või kehtestamatajätmisega kaasnevaid võimalikke mõjusid võimatu täies ulatuses nõuetekohaselt hinnata. Lisaks tuleks meenutada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks ei ole takistada importi, vaid taastada head kaubandustavad ning vältida importimist kahjustavate dumpinguhindadega. Kuna õiglaste hindadega importi lubatakse liidu turule ka edaspidi ning import kolmandatest riikidest jätkub, on tõenäoline, et importijate tavapärane tegevus ei ole märkimisväärselt mõjutatud. Pealegi on selge, et liidu tootjate tootmisvõimsus on piisav, et varustada turgu jalgrataste nõudluse võimaliku kasvu korral. Nagu nähtub põhjenduses 59 esitatud tabelist, viitab muudest kolmandatest riikidest pärit import asjaolule, et nimetatud riikides on jalgrataste tootmiseks piisav tootmisvõimsus. Seega on äärmiselt ebatõenäoline, et jalgrataste turul võiks tekkida puudujääk. |
| --- | --- |

(132)

Esmalt tuleks märkida, et võttes arvesse importijate vähest koostöövalmidust, oli meetmete kehtestamise või kehtestamatajätmisega kaasnevaid võimalikke mõjusid võimatu täies ulatuses nõuetekohaselt hinnata. Lisaks tuleks meenutada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks ei ole takistada importi, vaid taastada head kaubandustavad ning vältida importimist kahjustavate dumpinguhindadega. Kuna õiglaste hindadega importi lubatakse liidu turule ka edaspidi ning import kolmandatest riikidest jätkub, on tõenäoline, et importijate tavapärane tegevus ei ole märkimisväärselt mõjutatud. Pealegi on selge, et liidu tootjate tootmisvõimsus on piisav, et varustada turgu jalgrataste nõudluse võimaliku kasvu korral. Nagu nähtub põhjenduses 59 esitatud tabelist, viitab muudest kolmandatest riikidest pärit import asjaolule, et nimetatud riikides on jalgrataste tootmiseks piisav tootmisvõimsus. Seega on äärmiselt ebatõenäoline, et jalgrataste turul võiks tekkida puudujääk.

| (133) | Kuna õiglase hinnaga importi lubatakse liidu turule ka edaspidi, jätkub importijate tavapärane tegevus tõenäoliselt ka siis, kui Hiina suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed säilivad. Sellist järeldust toetab nii sõltumatute importijate vähene koostöövalmidus kui ka asjaolu, et pärast Hiina suhtes meetmete kehtestamist ei ole uurimise käigus leitud tõendeid, et importijatel oleks erilisi raskusi. |
| --- | --- |

(133)

Kuna õiglase hinnaga importi lubatakse liidu turule ka edaspidi, jätkub importijate tavapärane tegevus tõenäoliselt ka siis, kui Hiina suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed säilivad. Sellist järeldust toetab nii sõltumatute importijate vähene koostöövalmidus kui ka asjaolu, et pärast Hiina suhtes meetmete kehtestamist ei ole uurimise käigus leitud tõendeid, et importijatel oleks erilisi raskusi.

6.   Järeldus

| (134) | Hiinast pärit jalgrataste impordi suhtes kehtestatud meetmete jätkamine on selgelt liidu tootmisharu, tarbijate ja liidu jalgrattaosade tarnijate huvides. See võimaldab liidu tootmisharul kasvada ning parandada oma olukorda taastatud ausa konkurentsi tingimustes. Lisaks ei avalda meetmete kehtestamine olulist mõju importijatele, sest turul on endiselt saadaval õiglase hinnaga jalgrattad. Kui aga meetmed peaksid jääma kehtestamata, lõpetavad liidu jalgrattatootjad tõenäoliselt tegevuse, mis seab omakorda ohtu ka liidu jalgrattaosade tarnijate tegevuse. |
| --- | --- |

(134)

Hiinast pärit jalgrataste impordi suhtes kehtestatud meetmete jätkamine on selgelt liidu tootmisharu, tarbijate ja liidu jalgrattaosade tarnijate huvides. See võimaldab liidu tootmisharul kasvada ning parandada oma olukorda taastatud ausa konkurentsi tingimustes. Lisaks ei avalda meetmete kehtestamine olulist mõju importijatele, sest turul on endiselt saadaval õiglase hinnaga jalgrattad. Kui aga meetmed peaksid jääma kehtestamata, lõpetavad liidu jalgrattatootjad tõenäoliselt tegevuse, mis seab omakorda ohtu ka liidu jalgrattaosade tarnijate tegevuse.

| (135) | Eespool nimetatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad mõjuvad põhjused, miks peaks jätma dumpinguvastased tollimaksud Hiinast pärit jalgrataste impordi suhtes kehtestamata. |
| --- | --- |

(135)

Eespool nimetatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad mõjuvad põhjused, miks peaks jätma dumpinguvastased tollimaksud Hiinast pärit jalgrataste impordi suhtes kehtestamata.

G.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (136) | Eeltoodut silmas pidades tuleks jalgrataste suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada. Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 pikendatakse meetmete kohaldamist aegumise läbivaatamise järel tavaliselt viie aasta võrra, välja arvatud juhul, kui konkreetsete põhjuste või tingimustega on põhjendatud lühem ajavahemik. |
| --- | --- |

(136)

Eeltoodut silmas pidades tuleks jalgrataste suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada. Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 pikendatakse meetmete kohaldamist aegumise läbivaatamise järel tavaliselt viie aasta võrra, välja arvatud juhul, kui konkreetsete põhjuste või tingimustega on põhjendatud lühem ajavahemik.

| (137) | Seoses sellega tuleks märkida, et käesolevat menetlust iseloomustasid põhjendustes 1 ja 48 osutatud asjaolud, mis peaksid piisavalt kajastuma ka dumpinguvastaste meetmete kestuses. Põhimõtteliselt saab liidu tootmisharu kasu ebatüüpilisest meetmete kombinatsioonist, milles on ühendatud valmis jalgrataste väärtuseline tollimaks ja maksuvabastuskava, mis võimaldab kõnealusel tootmisharul kasutada Hiina jalgrattaosi ilma, et kohaldataks meetmetest kõrvalehoidmise vastaseid tollimakse, eeldusel et täidetud on konkreetsed tingimused. |
| --- | --- |

(137)

Seoses sellega tuleks märkida, et käesolevat menetlust iseloomustasid põhjendustes 1 ja 48 osutatud asjaolud, mis peaksid piisavalt kajastuma ka dumpinguvastaste meetmete kestuses. Põhimõtteliselt saab liidu tootmisharu kasu ebatüüpilisest meetmete kombinatsioonist, milles on ühendatud valmis jalgrataste väärtuseline tollimaks ja maksuvabastuskava, mis võimaldab kõnealusel tootmisharul kasutada Hiina jalgrattaosi ilma, et kohaldataks meetmetest kõrvalehoidmise vastaseid tollimakse, eeldusel et täidetud on konkreetsed tingimused.

| (138) | Käesolev aegumise läbivaatamine on kinnitanud jalgrattatootmise sektori keerukat olemust ja selle tihedat seotust jalgrattaosi tootva sektoriga. Läbivaatamise käigus ilmnes, et nagu põhjenduses 1 kirjas, kasutab liidu jalgrattatööstus jalgrattaosade importimiseks paljuski maksuvabastuskava. Seepärast on oluline meetmete toimimine korrapäraselt läbi vaadata. Sel põhjusel kaaluti, kas meetmed peaksid piirduma kolme aastaga. |
| --- | --- |

(138)

Käesolev aegumise läbivaatamine on kinnitanud jalgrattatootmise sektori keerukat olemust ja selle tihedat seotust jalgrattaosi tootva sektoriga. Läbivaatamise käigus ilmnes, et nagu põhjenduses 1 kirjas, kasutab liidu jalgrattatööstus jalgrattaosade importimiseks paljuski maksuvabastuskava. Seepärast on oluline meetmete toimimine korrapäraselt läbi vaadata. Sel põhjusel kaaluti, kas meetmed peaksid piirduma kolme aastaga.

| (139) | Pärast avalikustamist väitsid mitu liidu tootjat ja tootjate ühendust, et meetmeid tuleks pikendada viie aasta võrra. Pooled väitsid peamiselt seda, et jalgrataste tootjad olid valmis investeerima jalgrataste osade tootmisesse, et vähendada oma sõltuvust Hiina jalgrataste osade impordist, kuid et kolmeaastane ajavahemik ei olnud piisav, et sellised investeeringud end ära tasuksid. |
| --- | --- |

(139)

Pärast avalikustamist väitsid mitu liidu tootjat ja tootjate ühendust, et meetmeid tuleks pikendada viie aasta võrra. Pooled väitsid peamiselt seda, et jalgrataste tootjad olid valmis investeerima jalgrataste osade tootmisesse, et vähendada oma sõltuvust Hiina jalgrataste osade impordist, kuid et kolmeaastane ajavahemik ei olnud piisav, et sellised investeeringud end ära tasuksid.

| (140) | Selles suhtes ei ole dumpinguvastaste meetmete vajaduse ja kestuse hindamisel aegumise läbivaatamise kontekstis oluline argument, mille kohaselt on mitu poolt investeerinud või kavatsevad investeerida jalgrataste osade tootmisse. Tõepoolest, aegumise läbivaatamine saab põhineda üksnes otsusel, millega määratakse kindlaks, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(140)

Selles suhtes ei ole dumpinguvastaste meetmete vajaduse ja kestuse hindamisel aegumise läbivaatamise kontekstis oluline argument, mille kohaselt on mitu poolt investeerinud või kavatsevad investeerida jalgrataste osade tootmisse. Tõepoolest, aegumise läbivaatamine saab põhineda üksnes otsusel, millega määratakse kindlaks, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise.

| (141) | Nagu põhjenduses 137 juba selgitatud, tuletatakse meelde, et alates meetmete esmakordsest kehtestamisest 1993. aastal ja nende laiendamisest jalgrataste osadele 1997. aastal on jalgrataste tootmise olukord liidus olulisel määral muutnud, kuna on antud üle 250 maksuvabastuse. Jalgrataste suhtes kehtivad meetmed on otseselt seotud jalgrataste osadele laiendatud meetmetega ja loodud maksuvabastuskavade süsteemiga. Seda silmas pidades on endiselt jõus järeldus, mille kohaselt õigustavad meetmed uut läbivaatamist, nagu märgitud põhjenduses 138. Selles suhtes märgib nõukogu, et komisjonil on võimalus algatada ex officio vahepealne läbivaatamine, mis hõlmaks dumpingut, kahju ja maksuvabastuskavu vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

(141)

Nagu põhjenduses 137 juba selgitatud, tuletatakse meelde, et alates meetmete esmakordsest kehtestamisest 1993. aastal ja nende laiendamisest jalgrataste osadele 1997. aastal on jalgrataste tootmise olukord liidus olulisel määral muutnud, kuna on antud üle 250 maksuvabastuse. Jalgrataste suhtes kehtivad meetmed on otseselt seotud jalgrataste osadele laiendatud meetmetega ja loodud maksuvabastuskavade süsteemiga. Seda silmas pidades on endiselt jõus järeldus, mille kohaselt õigustavad meetmed uut läbivaatamist, nagu märgitud põhjenduses 138. Selles suhtes märgib nõukogu, et komisjonil on võimalus algatada ex officio vahepealne läbivaatamine, mis hõlmaks dumpingut, kahju ja maksuvabastuskavu vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

| (142) | Neil põhjustel ja pidades silmas asjaolu, et meetmete kestust vaadeldaks igasugustes läbivaatamistes, on ennatlik hinnata käesoleva aegumise läbivaatamise raames, kas teatavad põhjused või olukorrad nõuaksid muu ajavahemiku kui tavapärase, algmääruse artikli 11 lõikes 2 kehtestatud viieaastase tähtaja kehtestamist. Seega leitakse, et on asjakohane pikendada meetmeid viieks aastaks. See ei tähendada, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete kestust ei võidaks hiljem täieliku läbivaatamise käigus tulemustest lähtuvalt uuesti läbi vaadata. |
| --- | --- |

(142)

Neil põhjustel ja pidades silmas asjaolu, et meetmete kestust vaadeldaks igasugustes läbivaatamistes, on ennatlik hinnata käesoleva aegumise läbivaatamise raames, kas teatavad põhjused või olukorrad nõuaksid muu ajavahemiku kui tavapärase, algmääruse artikli 11 lõikes 2 kehtestatud viieaastase tähtaja kehtestamist. Seega leitakse, et on asjakohane pikendada meetmeid viieks aastaks. See ei tähendada, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete kestust ei võidaks hiljem täieliku läbivaatamise käigus tulemustest lähtuvalt uuesti läbi vaadata.

H.   LÕPPSÄTTED

| (143) | Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust. |
| --- | --- |

(143)

Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

| (144) | Eespool esitatust tulenevalt tuleks dumpinguvastaseid tollimakse rakendada veel viie aasta jooksul, |
| --- | --- |

(144)

Eespool esitatust tulenevalt tuleks dumpinguvastaseid tollimakse rakendada veel viie aasta jooksul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit CN-koodide ex 8712 00 10 (TARICi kood 8712001090), 8712 00 30 ja ex 8712 00 80 (TARICi kood 8712008090) alla liigitatavate mootorita jalgrataste ja muude rataste (sealhulgas kolmerattalised veojalgrattad, kuid mitte monorattad) impordi suhtes.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 48,5 %.

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 3. oktoober 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. FEDAK

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  EÜT L 228, 9.9.1993, lk 1.

2

(3)  EÜT L 16, 18.1.1997, lk 55.

3

(4)  EÜT L 17, 21.2.1997, lk 17.

4

(5)  EÜT L 175, 14.7.2000, lk 39.

5

(6)  ELT L 183, 14.7.2005, lk 1.

6

(7)  ELT C 188, 13.7.2010, lk 5.

7

(8)  ELT L 183, 14.7.2005, lk 20.

8

(9)  ELT L 183, 14.7.2005, lk 19.

9

(10)  ELT L 183, 14.7.2005, lk 30.

10

(11)  EÜT L 175, 14.7.2000, lk 49.

11

---

| 6.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/19 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 991/2011,

5. oktoober 2011,

millega muudetakse otsuse 2007/777/EÜ II lisa ja määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa seoses kolmandate riikide või nende osade loetelus esitatud kandega Lõuna-Aafrika kohta kõrge patogeensusega linnugripi osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (1) eriti selle artikli 8 sissejuhatavat osa, artikli 8 lõike 1 esimest lõiku ning artikli 8 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/158/EÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (2) eriti selle artikli 23 lõiget 1 ja artikli 24 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 29. novembri 2007. aasta otsusega 2007/777/EÜ (millega kehtestatakse looma- ja inimtervishoiu nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte importimiseks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/432/EÜ) (3) kehtestatakse nõuded Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (4) määratletud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte liitu importimiseks, nende transiidiks läbi liidu ning nende ladustamiseks liidus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 29. novembri 2007. aasta otsusega 2007/777/EÜ (millega kehtestatakse looma- ja inimtervishoiu nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte importimiseks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/432/EÜ) (3) kehtestatakse nõuded Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (4) määratletud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte liitu importimiseks, nende transiidiks läbi liidu ning nende ladustamiseks liidus.

| (2) | Otsuses 2007/777/EÜ on sätestatud ka kolmandate riikide ja nende osade loetelu, kust pärit toodete impordiks, transiidiks ja ladustamiseks tuleb luba anda, ning veterinaar- ja terviseohutussertifikaatide näidised ja päritolureeglid, samuti nende imporditud toodete puhul nõutavad töötlemisviisid. |
| --- | --- |

(2)

Otsuses 2007/777/EÜ on sätestatud ka kolmandate riikide ja nende osade loetelu, kust pärit toodete impordiks, transiidiks ja ladustamiseks tuleb luba anda, ning veterinaar- ja terviseohutussertifikaatide näidised ja päritolureeglid, samuti nende imporditud toodete puhul nõutavad töötlemisviisid.

| (3) | Komisjoni 8. augusti 2008. aasta määruses (EÜ) nr 798/2008 (millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded) (5) on sätestatud veterinaarsertifikaatide nõuded kodulindude, haudemunade, ühepäevaste tibude, määratletud patogeenivabade munade ning kodulindude, silerinnaliste lindude ja looduslike uluklindude liha, hakkliha ja lihamassi, munade ja munatoodete importimiseks liitu ja transiidiks läbi liidu, sealhulgas transiidiaegseks ladustamiseks. Kõnealuse määruse kohaselt võib neid kaupu liitu importida ja läbi liidu vedada üksnes nimetatud määruse I lisa 1. osas esitatud tabelis loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 8. augusti 2008. aasta määruses (EÜ) nr 798/2008 (millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded) (5) on sätestatud veterinaarsertifikaatide nõuded kodulindude, haudemunade, ühepäevaste tibude, määratletud patogeenivabade munade ning kodulindude, silerinnaliste lindude ja looduslike uluklindude liha, hakkliha ja lihamassi, munade ja munatoodete importimiseks liitu ja transiidiks läbi liidu, sealhulgas transiidiaegseks ladustamiseks. Kõnealuse määruse kohaselt võib neid kaupu liitu importida ja läbi liidu vedada üksnes nimetatud määruse I lisa 1. osas esitatud tabelis loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest.

| (4) | Kõrge patogeensusega linnugripi hiljutiste puhangute tõttu Lõuna-Aafrikas muudeti otsust 2007/777/EÜ ja määrust (EÜ) nr 798/2008 komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 536/2011, (6) et Lõuna-Aafrikast imporditud tehistingimustes peetavate silerinnaliste lindude lihast saadud inimtoiduks ettenähtud lihatoodete ning nende liikide töödeldud magude, põite ja soolte suhtes ning biltong-/kuivatatud liha ja pastöriseeritud lihatoodete suhtes, mis koosnevad tehistingimustes peetavate uluklindude, silerinnaliste lindude ja looduslike uluklindude lihast või sisaldavad seda, näha ette eritöötlused, mis on piisavad nende kaupadega kaasnevate loomatervishoiuriskide kõrvaldamiseks, ning keelata silerinnaliste lindude liikide sugu- ja produktiivlindude, ühepäevaste tibude, haudemunade ja liha import kogu Lõuna-Aafrika territooriumilt, mille suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 798/2008. |
| --- | --- |

(4)

Kõrge patogeensusega linnugripi hiljutiste puhangute tõttu Lõuna-Aafrikas muudeti otsust 2007/777/EÜ ja määrust (EÜ) nr 798/2008 komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 536/2011, (6) et Lõuna-Aafrikast imporditud tehistingimustes peetavate silerinnaliste lindude lihast saadud inimtoiduks ettenähtud lihatoodete ning nende liikide töödeldud magude, põite ja soolte suhtes ning biltong-/kuivatatud liha ja pastöriseeritud lihatoodete suhtes, mis koosnevad tehistingimustes peetavate uluklindude, silerinnaliste lindude ja looduslike uluklindude lihast või sisaldavad seda, näha ette eritöötlused, mis on piisavad nende kaupadega kaasnevate loomatervishoiuriskide kõrvaldamiseks, ning keelata silerinnaliste lindude liikide sugu- ja produktiivlindude, ühepäevaste tibude, haudemunade ja liha import kogu Lõuna-Aafrika territooriumilt, mille suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 798/2008.

| (5) | Lõuna-Aafrika on esitanud komisjonile teabe kõrge patogeensusega linnugripi hiljutise puhanguga seoses võetud tõrjemeetmete kohta. Komisjon on kõnealust teavet ja nendest puhangutest tulenevat epidemioloogilist olukorda Lõuna-Aafrikas hinnanud. |
| --- | --- |

(5)

Lõuna-Aafrika on esitanud komisjonile teabe kõrge patogeensusega linnugripi hiljutise puhanguga seoses võetud tõrjemeetmete kohta. Komisjon on kõnealust teavet ja nendest puhangutest tulenevat epidemioloogilist olukorda Lõuna-Aafrikas hinnanud.

| (6) | Lisaks tegi liidu veterinaarse hädaabi rühm kontrollkäigu Lõuna-Aafrikasse, et hinnata olukorda ja anda soovitusi tauditõrje parandamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks tegi liidu veterinaarse hädaabi rühm kontrollkäigu Lõuna-Aafrikasse, et hinnata olukorda ja anda soovitusi tauditõrje parandamiseks.

| (7) | Lõuna-Aafrika on haiguse tõrjeks ja leviku piiramiseks rakendanud hädatapmist. Lõuna-Aafrika teostab linnugripi seiret, mis vastab määruse (EÜ) nr 798/2008 IV lisa II osas sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(7)

Lõuna-Aafrika on haiguse tõrjeks ja leviku piiramiseks rakendanud hädatapmist. Lõuna-Aafrika teostab linnugripi seiret, mis vastab määruse (EÜ) nr 798/2008 IV lisa II osas sätestatud nõuetele.

| (8) | Haigusolukorra hindamise positiivne tulemus ja Lõuna-Aafrika tehtud epidemioloogilised uuringud võimaldavad piirduda silerinnaliste lindude liha liitu suunatud impordi piirangutega Lõuna-Aafrika territooriumi osa suhtes, kus haigus esineb ja mille suhtes Lõuna-Aafrika on ise kehtestanud piirangud. Ent elusate silerinnaliste lindude ja nende haudemunade impordi piirangud tuleks säilitada kogu Lõuna-Aafrika territooriumi ulatuses, sest nende puhul on suurem oht viiruse võimalikuks sattumiseks liitu. |
| --- | --- |

(8)

Haigusolukorra hindamise positiivne tulemus ja Lõuna-Aafrika tehtud epidemioloogilised uuringud võimaldavad piirduda silerinnaliste lindude liha liitu suunatud impordi piirangutega Lõuna-Aafrika territooriumi osa suhtes, kus haigus esineb ja mille suhtes Lõuna-Aafrika on ise kehtestanud piirangud. Ent elusate silerinnaliste lindude ja nende haudemunade impordi piirangud tuleks säilitada kogu Lõuna-Aafrika territooriumi ulatuses, sest nende puhul on suurem oht viiruse võimalikuks sattumiseks liitu.

| (9) | Mis puutub otsuses 2007/777/EÜ sätestatud töötlemisviisidesse, mida tuleb kohaldada teatavate inimtoiduks ettenähtud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte ning biltong-/kuivatatud liha ja pastöriseeritud lihatoodete impordi suhtes, tuleks enne kõrge patogeensusega linnugripi puhangute esinemist kohaldatud töötlemisviise Lõuna-Aafrika territooriumi haigusvabast osast pärit kõnealuste kaupade suhtes taas kohaldada. |
| --- | --- |

(9)

Mis puutub otsuses 2007/777/EÜ sätestatud töötlemisviisidesse, mida tuleb kohaldada teatavate inimtoiduks ettenähtud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte ning biltong-/kuivatatud liha ja pastöriseeritud lihatoodete impordi suhtes, tuleks enne kõrge patogeensusega linnugripi puhangute esinemist kohaldatud töötlemisviise Lõuna-Aafrika territooriumi haigusvabast osast pärit kõnealuste kaupade suhtes taas kohaldada.

| (10) | Otsuse 2007/777/EÜ II lisa 1. osas on loetletud kolmandad riigid ja nende osad, mille suhtes kohaldatakse loomatervishoiuga seotud põhjustel piirkondadeks jaotamist. Kannet Lõuna-Aafrika kohta tuleks muuta, et võtta arvesse kõrge patogeensusega linnugripiga seotud uut haigusolukorda kõnealuses kolmandas riigis ja sellest tulenevaid tagajärgi liitu suunatud asjaomaste kaupade impordi piirangutele. |
| --- | --- |

(10)

Otsuse 2007/777/EÜ II lisa 1. osas on loetletud kolmandad riigid ja nende osad, mille suhtes kohaldatakse loomatervishoiuga seotud põhjustel piirkondadeks jaotamist. Kannet Lõuna-Aafrika kohta tuleks muuta, et võtta arvesse kõrge patogeensusega linnugripiga seotud uut haigusolukorda kõnealuses kolmandas riigis ja sellest tulenevaid tagajärgi liitu suunatud asjaomaste kaupade impordi piirangutele.

| (11) | Sellepärast tuleks otsust 2007/777/EÜ ja määrust (EÜ) nr 798/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Sellepärast tuleks otsust 2007/777/EÜ ja määrust (EÜ) nr 798/2008 vastavalt muuta.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2007/777/EÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) 798/2008 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. oktoober 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

1

(2)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 74.

2

(3)  ELT L 312, 30.11.2007, lk 49.

3

(4)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

4

(5)  ELT L 226, 23.8.2008, lk 1.

5

(6)  ELT L 147, 2.6.2011, lk 1.

6

---

I LISA

Otsuse 2007/777/EÜ II lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | 1. osas asendatakse Lõuna-Aafrikat käsitlev kanne järgmisega:








  „Lõuna-Aafrika | ZA | 01/2005 | Kogu riik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ZA-1 | 01/2005 | Kogu riik, välja arvatud:
  suu- ja sõrataudi kontrolltsooni see osa, mis asub Mpumalanga ja põhjapoolsete provintside veterinaarpiirkonnas, Natali veterinaarpiirkonna Ingwavuma ringkonnas ning 28. pikkuskraadist ida pool paikneval Botswana piiri äärsel alal, ja Camperdowni ringkond KwaZulu-Natali provintsis. |
| ZA-2 | 01/2011 | Kogu riik, välja arvatud:
  järgmiste piiridega territooriumi osa:






  — | põhjas: Swartbergi mäeahelik; |

1)

1. osas asendatakse Lõuna-Aafrikat käsitlev kanne järgmisega:

„Lõuna-Aafrika

ZA

01/2005

Kogu riik

ZA-1

01/2005

Kogu riik, välja arvatud:

suu- ja sõrataudi kontrolltsooni see osa, mis asub Mpumalanga ja põhjapoolsete provintside veterinaarpiirkonnas, Natali veterinaarpiirkonna Ingwavuma ringkonnas ning 28. pikkuskraadist ida pool paikneval Botswana piiri äärsel alal, ja Camperdowni ringkond KwaZulu-Natali provintsis.

ZA-2

01/2011

Kogu riik, välja arvatud:

järgmiste piiridega territooriumi osa:

—

põhjas: Swartbergi mäeahelik;

| — | lõunas: Outeniqua mäeahelik; |
| --- | --- |

—

lõunas: Outeniqua mäeahelik;

| — | idas: tee R339, mis ühendab Swartbergi mäeahelikku Outeniqua mäeahelikuga Barandast Uniondale kaudu. |
| --- | --- |

—

idas: tee R339, mis ühendab Swartbergi mäeahelikku Outeniqua mäeahelikuga Barandast Uniondale kaudu.

| — | läänes: Gamka mäed, mille kaudu Swartenbergi mäeahelik on ühendatud Gamka jõega (lõuna suunas Outeniqua mägede poole).” |
| --- | --- |

—

läänes: Gamka mäed, mille kaudu Swartenbergi mäeahelik on ühendatud Gamka jõega (lõuna suunas Outeniqua mägede poole).”

| 2) | 2. osas asendatakse Lõuna-Aafrikat käsitlev kanne järgmisega:



















  „ZA-0 | Lõuna-Aafrika (1)
  Kogu riik ZA-0 | C | C | C | A | D | D | A | C | C | A | A | D | XXX |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZA-2 | Lõuna-Aafrika ZA-2 (1) | XXX | XXX | XXX | XXX | D | A | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | D | XXX” |

2)

2. osas asendatakse Lõuna-Aafrikat käsitlev kanne järgmisega:

„ZA-0

Lõuna-Aafrika (1)

Kogu riik ZA-0

C

C

C

A

D

D

A

C

C

A

A

D

XXX

ZA-2

Lõuna-Aafrika ZA-2 (1)

XXX

XXX

XXX

XXX

D

A

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

D

XXX”

| 3) | 3. osas asendatakse Lõuna-Aafrikat käsitlev kanne järgmisega:



















  „ZA | Lõuna-Aafrika | XXX | XXX | XXX | XXX | D | D | A | XXX | XXX | A | A | D | XXX |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõuna-Aafrika ZA-1 | E | E | XXX | XXX | XXX | XXX | A | E | XXX | A | A | XXX | XXX |
| Lõuna-Aafrika ZA-2 | XXX | XXX | XXX | XXX | E | E | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | E | XXX” |

3)

3. osas asendatakse Lõuna-Aafrikat käsitlev kanne järgmisega:

„ZA

Lõuna-Aafrika

XXX

XXX

XXX

XXX

D

D

A

XXX

XXX

A

A

D

XXX

Lõuna-Aafrika ZA-1

E

E

XXX

XXX

XXX

XXX

A

E

XXX

A

A

XXX

XXX

Lõuna-Aafrika ZA-2

XXX

XXX

XXX

XXX

E

E

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

E

XXX”

---

II LISA

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas asendatakse Lõuna-Aafrikat käsitlev kanne järgmisega:

| „ZA – Lõuna-Aafrika | ZA-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EP, E | | | | | | | S4” |
| BPR | I | P2 | 9.4.2011 | | A | | |
| DOR | II |
| HER | III |
| ZA-1 | Kogu riik, välja arvatud ZA-2 | RAT | VII | | | 9.10.2011 | | | |
| ZA-2 | Järgmiste piiridega territooriumi osa:






  — | põhjas: Swartbergi mäeahelik; |

„ZA – Lõuna-Aafrika

ZA-0

Kogu riik

SPF

EP, E

S4”

BPR

I

P2

9.4.2011

A

DOR

II

HER

III

ZA-1

Kogu riik, välja arvatud ZA-2

RAT

VII

9.10.2011

ZA-2

Järgmiste piiridega territooriumi osa:

—

põhjas: Swartbergi mäeahelik;

| — | lõunas: Outeniqua mäeahelik; |
| --- | --- |

—

lõunas: Outeniqua mäeahelik;

| — | idas: tee R339, mis ühendab Swartbergi mäeahelikku Outeniqua mäeahelikuga Barandast Uniondale kaudu; |
| --- | --- |

—

idas: tee R339, mis ühendab Swartbergi mäeahelikku Outeniqua mäeahelikuga Barandast Uniondale kaudu;

| — | läänes: Gamka mäed, mille kaudu Swartenbergi mäeahelik on ühendatud Gamka jõega (lõuna suunas Outeniqua mägede poole). |
| --- | --- |

—

läänes: Gamka mäed, mille kaudu Swartenbergi mäeahelik on ühendatud Gamka jõega (lõuna suunas Outeniqua mägede poole).

RAT

VII

P2

9.4.2011

---

| 6.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 992/2011,

5. oktoober 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. oktoobril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. oktoober 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | BR | 31,9 |
| MK | 38,5 |
| ZZ | 35,2 |
| 0707 00 05 | EG | 98,1 |
| MK | 44,0 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 89,6 |
| 0709 90 70 | TR | 123,0 |
| ZZ | 123,0 |
| 0805 50 10 | AR | 69,4 |
| BR | 41,3 |
| CL | 60,5 |
| TR | 64,6 |
| UY | 68,8 |
| ZA | 75,1 |
| ZZ | 63,3 |
| 0806 10 10 | CL | 79,6 |
| EG | 65,0 |
| MK | 82,2 |
| TR | 108,1 |
| ZA | 62,4 |
| ZZ | 79,5 |
| 0808 10 80 | CL | 90,0 |
| CN | 82,6 |
| NZ | 116,9 |
| US | 114,5 |
| ZA | 85,4 |
| ZZ | 97,9 |
| 0808 20 50 | CN | 50,2 |
| TR | 107,9 |
| ZA | 60,3 |
| ZZ | 72,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

BR

31,9

MK

38,5

ZZ

35,2

0707 00 05

EG

98,1

MK

44,0

TR

126,8

ZZ

89,6

0709 90 70

TR

123,0

ZZ

123,0

0805 50 10

AR

69,4

BR

41,3

CL

60,5

TR

64,6

UY

68,8

ZA

75,1

ZZ

63,3

0806 10 10

CL

79,6

EG

65,0

MK

82,2

TR

108,1

ZA

62,4

ZZ

79,5

0808 10 80

CL

90,0

CN

82,6

NZ

116,9

US

114,5

ZA

85,4

ZZ

97,9

0808 20 50

CN

50,2

TR

107,9

ZA

60,3

ZZ

72,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 6.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/25

---

NÕUKOGU OTSUS,

20. september 2011,

Regioonide Komitee kahe Iirimaa liikme ja ühe Iirimaa asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2011/649/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 305,

võttes arvesse Iirimaa valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud kaks liikmekohta seoses Michelle MULHERINI ja Denis LANDY volituste lõppemisega. Regioonide Komitees on vabanenud üks asendusliikme koht seoses Terry BRENNANI volituste lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud kaks liikmekohta seoses Michelle MULHERINI ja Denis LANDY volituste lõppemisega. Regioonide Komitees on vabanenud üks asendusliikme koht seoses Terry BRENNANI volituste lõppemisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015 ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmetena






  — | John SHEAHAN, Member of Limerick County Council, |
| --- | --- | --- |

a)

liikmetena

—

John SHEAHAN, Member of Limerick County Council,

| — | Des HURLEY, Member of Carlow Local Authorities (County and Town), |
| --- | --- |

—

Des HURLEY, Member of Carlow Local Authorities (County and Town),

ja

| b) | asendusliikmena






  — | Catherine YORE, Member of Meath County Council. |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmena

—

Catherine YORE, Member of Meath County Council.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 20. september 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SAWICKI

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22.

1

(2)  ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

2

---

| 6.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/26 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/26

---

NÕUKOGU OTSUS,

20. september 2011,

Regioonide Komitee Luksemburgi liikme ja Luksemburgi asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2011/650/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 305,

võttes arvesse Luksemburgi valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud liikmekoht seoses Paul Henri MEYERSI ametiaja lõppemisega. Seoses Gilles ROTHI nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks on vabanenud üks asendusliikme koht, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud liikmekoht seoses Paul Henri MEYERSI ametiaja lõppemisega. Seoses Gilles ROTHI nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks on vabanenud üks asendusliikme koht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015 ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmena






  — | Gilles ROTH, Bourgmestre de la Commune de Mamer, |
| --- | --- | --- |

a)

liikmena

—

Gilles ROTH, Bourgmestre de la Commune de Mamer,

ja

| b) | asendusliikmena






  — | Pierre WIES, Bourgmestre de la Commune de Larochette. |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmena

—

Pierre WIES, Bourgmestre de la Commune de Larochette.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 20. september 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SAWICKI

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22.

1

(2)  ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

2

---

| 6.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 261/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 261/27

---

KOMISJONI OTSUS,

29. juuni 2011,

milles käsitletakse riigiabi loomsete jäätmete tööstuses 2003. aastal Riigiabi C 23/05 (ex NN 8/04 ja ex N 515/03)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4425 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/651/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Komisjon sai 7. novembril 2003. aastal Prantsusmaa alaliselt esinduselt Euroopa Liidu juures vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) (1) artikli 108 lõikele 3 kirja liha jaemüügiga tegelevate ettevõtjate loomsete jäätmete käitlemise maksust vabastamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai 7. novembril 2003. aastal Prantsusmaa alaliselt esinduselt Euroopa Liidu juures vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) (1) artikli 108 lõikele 3 kirja liha jaemüügiga tegelevate ettevõtjate loomsete jäätmete käitlemise maksust vabastamise kohta.

| (2) | Esmalt teatati nii 2003. aastal antud abist kui ka pärast 2004. aastat kavandatud abist. Et osa abist oli juba antud, otsustas komisjon jagada materjalid kaheks. 2003. aastal antud abi seast kuulub selle otsuse kohaselt vaatluse alla vaid loomsete jäätmete käitlemise maksust vabastamine. |
| --- | --- |

(2)

Esmalt teatati nii 2003. aastal antud abist kui ka pärast 2004. aastat kavandatud abist. Et osa abist oli juba antud, otsustas komisjon jagada materjalid kaheks. 2003. aastal antud abi seast kuulub selle otsuse kohaselt vaatluse alla vaid loomsete jäätmete käitlemise maksust vabastamine.

| (3) | Loomsete jäätmete käitlemise maks tühistati 1. jaanuaril 2004. aastal. Pärast seda on loomakorjuste kõrvaldamise avaliku teenuse rahastamist tagatud nn tapmismaksuga (taxe d’abattage), mille suhtes komisjon ei olnud vastuseisu avaldanud (2). |
| --- | --- |

(3)

Loomsete jäätmete käitlemise maks tühistati 1. jaanuaril 2004. aastal. Pärast seda on loomakorjuste kõrvaldamise avaliku teenuse rahastamist tagatud nn tapmismaksuga (taxe d’abattage), mille suhtes komisjon ei olnud vastuseisu avaldanud (2).

| (4) | Tapmismaksu materjalide (riigiabi nr N 515 A/03) läbivaatamise raames saatsid Prantsuse ametiasutused komisjonile asjakohase teabe ka selle juhtumi kohta, eelkõige 29. detsembri 2003. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(4)

Tapmismaksu materjalide (riigiabi nr N 515 A/03) läbivaatamise raames saatsid Prantsuse ametiasutused komisjonile asjakohase teabe ka selle juhtumi kohta, eelkõige 29. detsembri 2003. aasta kirjaga.

| (5) | Prantsuse ametiasutused andsid 7. aprillil 2005. aastal saadetud ja 12. aprillil 2005. aastal registreeritud kirjas lisateavet, mida komisjoni oli 4. märtsi 2005. aasta kirjas nõudnud. |
| --- | --- |

(5)

Prantsuse ametiasutused andsid 7. aprillil 2005. aastal saadetud ja 12. aprillil 2005. aastal registreeritud kirjas lisateavet, mida komisjoni oli 4. märtsi 2005. aasta kirjas nõudnud.

| (6) | Komisjon algatas 7. juuli 2005. aasta kirjaga nr SG(2005)D/202956 kõnealust abi käsitleva menetluse, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon algatas 7. juuli 2005. aasta kirjaga nr SG(2005)D/202956 kõnealust abi käsitleva menetluse, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2.

| (7) | Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon palus teistel liikmesriikidel ja huvitatud kolmandatel isikutel esitada abi kohta märkusi. |
| --- | --- |

(7)

Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon palus teistel liikmesriikidel ja huvitatud kolmandatel isikutel esitada abi kohta märkusi.

| (8) | Prantsuse ametiasutused saatsid oma tähelepanekud 20. septembri 2005. aasta ja 15. novembri 2005. aasta kirjadega, mis registreeriti 17. novembril 2005. aastal. |
| --- | --- |

(8)

Prantsuse ametiasutused saatsid oma tähelepanekud 20. septembri 2005. aasta ja 15. novembri 2005. aasta kirjadega, mis registreeriti 17. novembril 2005. aastal.

| (9) | Komisjon sai 18. oktoobril 2005. aastal Prantsuse lihatöötlejate, lihatootjate ja loomakasvatajate konföderatsiooni (Confédération de la boucherie, boucherie-charcuterie, traiteurs, edaspidi „CFBCT”) märkused ning 17. oktoobril 2005 ja 11. juulil 2008 ühe eraettevõtja (4) märkused. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon sai 18. oktoobril 2005. aastal Prantsuse lihatöötlejate, lihatootjate ja loomakasvatajate konföderatsiooni (Confédération de la boucherie, boucherie-charcuterie, traiteurs, edaspidi „CFBCT”) märkused ning 17. oktoobril 2005 ja 11. juulil 2008 ühe eraettevõtja (4) märkused.

| (10) | Prantsuse ametiasutused kinnitasid 18. aprilli 2011. aasta kirjas, et vabastus lihaostude pealt makstavast maksust (nn loomsete jäätmete käitlemise maksust), mis mõnele põllumajandustoodete turustusettevõtjale anti 2003. aastal, on kooskõlas komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1998/2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (5). |
| --- | --- |

(10)

Prantsuse ametiasutused kinnitasid 18. aprilli 2011. aasta kirjas, et vabastus lihaostude pealt makstavast maksust (nn loomsete jäätmete käitlemise maksust), mis mõnele põllumajandustoodete turustusettevõtjale anti 2003. aastal, on kooskõlas komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1998/2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (5).

II.   KIRJELDUS

| (11) | Kõnealune abi seisneb kaubanduslikult kasutuskõlbmatute loomsete jäätmete käitlemise ja liha-kondijahu kõrvaldamise avaliku teenuse rahastamises 2003. aastal. |
| --- | --- |

(11)

Kõnealune abi seisneb kaubanduslikult kasutuskõlbmatute loomsete jäätmete käitlemise ja liha-kondijahu kõrvaldamise avaliku teenuse rahastamises 2003. aastal.

| (12) | Loomakorjuste kõrvaldamise avalikku teenust rahastati varem loomsete jäätmete käitlemise maksust, mis kehtestati Prantsuse üldise maksuseadustiku artikliga 302a ZD tulenevalt 26. detsembri 1996. aasta seaduse nr 96-1139 artiklist 1, mis käsitleb loomakorjuste ja loomsete jäätmete kogumist ja hävitamist (edaspidi „1996. aasta seadus”). |
| --- | --- |

(12)

Loomakorjuste kõrvaldamise avalikku teenust rahastati varem loomsete jäätmete käitlemise maksust, mis kehtestati Prantsuse üldise maksuseadustiku artikliga 302a ZD tulenevalt 26. detsembri 1996. aasta seaduse nr 96-1139 artiklist 1, mis käsitleb loomakorjuste ja loomsete jäätmete kogumist ja hävitamist (edaspidi „1996. aasta seadus”).

| (13) | Loomsete jäätmete käitlemise maks oli kehtestatud liha ja teiste kindlaksmääratud toodete ostudele kõigi isikute poolt, kes nende toodete jaemüügiga tegelesid. Maks puudutas põhimõtteliselt kõiki jaemüügiga tegelevaid isikuid. Maksustamise aluseks oli mis tahes päritolu ostude väärtus ilma käibemaksuta:






  — | linnu-, jänese-, metslooma-, veise-, lamba-, kitse-, sea- ning hobuse-, eesli- ja nende ristandite liha ja rupskid, värsked või küpsetatud, jahutatud või sügavkülmutatud; |
| --- | --- | --- |

(13)

Loomsete jäätmete käitlemise maks oli kehtestatud liha ja teiste kindlaksmääratud toodete ostudele kõigi isikute poolt, kes nende toodete jaemüügiga tegelesid. Maks puudutas põhimõtteliselt kõiki jaemüügiga tegelevaid isikuid. Maksustamise aluseks oli mis tahes päritolu ostude väärtus ilma käibemaksuta:

—

linnu-, jänese-, metslooma-, veise-, lamba-, kitse-, sea- ning hobuse-, eesli- ja nende ristandite liha ja rupskid, värsked või küpsetatud, jahutatud või sügavkülmutatud;

| — | soolaliha, sealihatooted, sulatatud searasv, hoidistatud liha ja töödeldud rups; |
| --- | --- |

—

soolaliha, sealihatooted, sulatatud searasv, hoidistatud liha ja töödeldud rups;

| — | lihal ja rupsil põhinev loomasööt. |
| --- | --- |

—

lihal ja rupsil põhinev loomasööt.

| (14) | Ettevõtjad, kelle käive eelmise kalendriaasta jooksul ilma käibemaksuta oli alla 2 500 000 Prantsuse frangi (FRF) (6) (381 122 eurot), vabastati maksust. Maksumääraks oli kinnitatud (sõltuvalt igakuisest müügikäibest ilma käibemaksuta) 0,5 % kuni 125 000 FRF (19 056 eurot) ja 0,9 % üle 125 000 FRF suuruse käibe puhul. 2000. aasta lisaeelarveseaduse artikliga 35 (30. detsembri 2000. aasta seadus nr 2000-1353) tehti loomsete jäätmete käitlemise maksu toimimismehhanismi mõned muudatused, mis jõustusid 1. jaanuaril 2001. Nende muudatuste eesmärk oli leevendada veise spongiformse entsefalopaatia (hullu lehma tõve) kriisi mõju ja sellest tulenevaid lisakulusid. Seejärel laiendati maksumäära ka „muudele lihatoodetele”. Maksumääraks kinnitati edaspidi 2,1 % igakuise kuni 125 000 FRF (19 056 eurot) suuruse müügikäibe korral ja 3,9 % üle 125 000 FRF suuruse müügikäibe korral. Lisaks vabastati maksust kõik ettevõtjad, kelle käive eelneva kalendriaasta jooksul ilma käibemaksuta oli alla 5 000 000 Prantsuse frangi (FRF) (762 245 eurot). |
| --- | --- |

(14)

Ettevõtjad, kelle käive eelmise kalendriaasta jooksul ilma käibemaksuta oli alla 2 500 000 Prantsuse frangi (FRF) (6) (381 122 eurot), vabastati maksust. Maksumääraks oli kinnitatud (sõltuvalt igakuisest müügikäibest ilma käibemaksuta) 0,5 % kuni 125 000 FRF (19 056 eurot) ja 0,9 % üle 125 000 FRF suuruse käibe puhul. 2000. aasta lisaeelarveseaduse artikliga 35 (30. detsembri 2000. aasta seadus nr 2000-1353) tehti loomsete jäätmete käitlemise maksu toimimismehhanismi mõned muudatused, mis jõustusid 1. jaanuaril 2001. Nende muudatuste eesmärk oli leevendada veise spongiformse entsefalopaatia (hullu lehma tõve) kriisi mõju ja sellest tulenevaid lisakulusid. Seejärel laiendati maksumäära ka „muudele lihatoodetele”. Maksumääraks kinnitati edaspidi 2,1 % igakuise kuni 125 000 FRF (19 056 eurot) suuruse müügikäibe korral ja 3,9 % üle 125 000 FRF suuruse müügikäibe korral. Lisaks vabastati maksust kõik ettevõtjad, kelle käive eelneva kalendriaasta jooksul ilma käibemaksuta oli alla 5 000 000 Prantsuse frangi (FRF) (762 245 eurot).

| (15) | Algselt, see tähendab alates 1. jaanuarist 1997, suunati maksutulu spetsiaalselt selleks loodud fondi, mille eesmärk oli loomakorjuste ning inimestele ja loomadele toiduks kõlbmatuks tunnistatud loomajäätmete kogumise ja hävitamise teenuse, st põllumajandusseadustiku artiklis 264 avaliku teenusena määratletud tegevuste rahastamine. Fondi haldas CNASEA (Centre national pour l'aménagement des structures des exploitations agricoles – riiklik põllumajandusettevõtete struktuuride korraldamise keskus). |
| --- | --- |

(15)

Algselt, see tähendab alates 1. jaanuarist 1997, suunati maksutulu spetsiaalselt selleks loodud fondi, mille eesmärk oli loomakorjuste ning inimestele ja loomadele toiduks kõlbmatuks tunnistatud loomajäätmete kogumise ja hävitamise teenuse, st põllumajandusseadustiku artiklis 264 avaliku teenusena määratletud tegevuste rahastamine. Fondi haldas CNASEA (Centre national pour l'aménagement des structures des exploitations agricoles – riiklik põllumajandusettevõtete struktuuride korraldamise keskus).

| (16) | Alates 1. jaanuarist 2001 suunati loomsete jäätmete käitlemise maks otse üldisesse riigieelarvesse, mitte enam selleks loodud fondi. 2003. aastal avati 30. detsembri 2002. aasta dekreediga nr 2002-1580, mis käsitleb 2003. aasta rahandusseaduse kohaldamist, põllumajandusministeeriumile (ministère de l’agriculture, de l’alimentation, de la pêche et des affaires rurales) krediit. Krediit kirjendati ministeeriumi põhivajaduste rahuldamiseks tehtavate kulutustena riigieelarve IV jaotise („Riiklikud meetmed” (Interventions publiques)) 4. osas („Majandustegevus, selle toetamine ja meetmed” (Actions économiques, encouragements et interventions)). 2003. aastal oli nimetatud maksust saadud tulu hinnanguliselt 550 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(16)

Alates 1. jaanuarist 2001 suunati loomsete jäätmete käitlemise maks otse üldisesse riigieelarvesse, mitte enam selleks loodud fondi. 2003. aastal avati 30. detsembri 2002. aasta dekreediga nr 2002-1580, mis käsitleb 2003. aasta rahandusseaduse kohaldamist, põllumajandusministeeriumile (ministère de l’agriculture, de l’alimentation, de la pêche et des affaires rurales) krediit. Krediit kirjendati ministeeriumi põhivajaduste rahuldamiseks tehtavate kulutustena riigieelarve IV jaotise („Riiklikud meetmed” (Interventions publiques)) 4. osas („Majandustegevus, selle toetamine ja meetmed” (Actions économiques, encouragements et interventions)). 2003. aastal oli nimetatud maksust saadud tulu hinnanguliselt 550 miljonit eurot.

| (17) | 2003. aasta kirjas nähakse ette abi lihajahu hoiustamiseks ja hävitamiseks ning surnud loomade ja loomsete jäätmete transpordiks ja hävitamiseks. Peale selle nähti 1996. aasta seadusega ette maksuvabastus liha jaemüügiga tegelevatele ettevõtjatele, kelle aastakäive on alla 762 245 euro. Vastavalt komisjoni käsutuses olevale teabele oli 1996. aasta seadus jõus kogu 2003. aasta vältel. |
| --- | --- |

(17)

2003. aasta kirjas nähakse ette abi lihajahu hoiustamiseks ja hävitamiseks ning surnud loomade ja loomsete jäätmete transpordiks ja hävitamiseks. Peale selle nähti 1996. aasta seadusega ette maksuvabastus liha jaemüügiga tegelevatele ettevõtjatele, kelle aastakäive on alla 762 245 euro. Vastavalt komisjoni käsutuses olevale teabele oli 1996. aasta seadus jõus kogu 2003. aasta vältel.

| (18) | Oma algatamisotsuses järeldas komisjon, et surnud loomade ja loomsete jäätmete kõrvaldamiseks ja hävitamiseks ning lihajahu hoiustamiseks ja hävitamiseks antavad abimeetmed ei ohusta kaubandustingimusi viisil, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Nimetatud meetmete puhul võib seega teha ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c ette nähtud mööndusi kui selliste meetmete puhul, mis aitavad kaasa asjaomase majandussektori arengule. Komisjon otsustas siiski algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ette nähtud menetluse seoses abi olemasolu ja vajalikkusega äritegevuse puhul, mis on loomsete jäätmete käitlemise maksust vabastatud. |
| --- | --- |

(18)

Oma algatamisotsuses järeldas komisjon, et surnud loomade ja loomsete jäätmete kõrvaldamiseks ja hävitamiseks ning lihajahu hoiustamiseks ja hävitamiseks antavad abimeetmed ei ohusta kaubandustingimusi viisil, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Nimetatud meetmete puhul võib seega teha ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c ette nähtud mööndusi kui selliste meetmete puhul, mis aitavad kaasa asjaomase majandussektori arengule. Komisjon otsustas siiski algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ette nähtud menetluse seoses abi olemasolu ja vajalikkusega äritegevuse puhul, mis on loomsete jäätmete käitlemise maksust vabastatud.

| (19) | Kontrollimenetluse algatamise faasis oli komisjon seisukohal, et loomsete jäätmete käitlemise maksust vabastamine tähendab riigile rahaliste vahendite kaotust ja seda ei õigusta ei maksusüsteemi laad ega ka üldine ülesehitus, mille eesmärk on riigi tulude laekumine. Tõepoolest – vastavalt komisjoni käsutuses olevale teabele ei hõlmata maksuvabastusega mitte liha müügi käivet, vaid kogu müügitegevuse käivet. |
| --- | --- |

(19)

Kontrollimenetluse algatamise faasis oli komisjon seisukohal, et loomsete jäätmete käitlemise maksust vabastamine tähendab riigile rahaliste vahendite kaotust ja seda ei õigusta ei maksusüsteemi laad ega ka üldine ülesehitus, mille eesmärk on riigi tulude laekumine. Tõepoolest – vastavalt komisjoni käsutuses olevale teabele ei hõlmata maksuvabastusega mitte liha müügi käivet, vaid kogu müügitegevuse käivet.

| (20) | Kuna maks arvutatakse lihapõhiste toodete väärtuse põhjal, ei ole põhjendatud selliste ettevõtjate vabastamine maksust, kelle liha müügi käive on suurem, samal ajal kui konkureerivad ettevõtjad, kelle lihapõhiste toodete käive on väiksem, peavad seda tasuma. |
| --- | --- |

(20)

Kuna maks arvutatakse lihapõhiste toodete väärtuse põhjal, ei ole põhjendatud selliste ettevõtjate vabastamine maksust, kelle liha müügi käive on suurem, samal ajal kui konkureerivad ettevõtjad, kelle lihapõhiste toodete käive on väiksem, peavad seda tasuma.

| (21) | Sellest tulenevalt on maksuvabastus komisjoni arvates valikuline eelis. Nõnda on tegemist abiga maksust vabastatud müüjate toetuseks, kuna nende maksukoormus väheneb. Lihakaubandust käsitlevate arvude põhjal teeb komisjon järelduse, et alla 762 245 euro suuruse käibega ettevõtjate maksust vabastamine 2003. aastal on eelis, mis kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(21)

Sellest tulenevalt on maksuvabastus komisjoni arvates valikuline eelis. Nõnda on tegemist abiga maksust vabastatud müüjate toetuseks, kuna nende maksukoormus väheneb. Lihakaubandust käsitlevate arvude põhjal teeb komisjon järelduse, et alla 762 245 euro suuruse käibega ettevõtjate maksust vabastamine 2003. aastal on eelis, mis kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (22) | Komisjon ei välista, et maksust vabastamine võib avaldada mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, eriti just piirialadel. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon ei välista, et maksust vabastamine võib avaldada mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, eriti just piirialadel.

| (23) | Alla 762 245 euro suuruse käibega ettevõtjate maksust vabastamine on niisiis eelis, mis kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(23)

Alla 762 245 euro suuruse käibega ettevõtjate maksust vabastamine on niisiis eelis, mis kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (24) | Praegusel juhul näib maksuvabastus olevat kohustuste kergendamine, mis ei sisalda mingit stimuleerivat elementi ega nõua kasusaajalt mingit vastuteenet, ning selle kokkusobivust konkurentsieeskirjadega ei ole tõestatud. |
| --- | --- |

(24)

Praegusel juhul näib maksuvabastus olevat kohustuste kergendamine, mis ei sisalda mingit stimuleerivat elementi ega nõua kasusaajalt mingit vastuteenet, ning selle kokkusobivust konkurentsieeskirjadega ei ole tõestatud.

| (25) | Komisjon leiab, et abi kuulub ühenduse suuniste punkti 3.5 kohaldamisalasse, mis käsitleb riigiabi (7) põllumajandussektoris ja mida tol ajal kohaldati. Selle punkti kohaselt peab abimeede, mida võiks lugeda ühisturuga kokkusobivaks, sisaldama teatavat stimuleerivat elementi või nõudma kasusaajalt vastuteenet. Niisiis, välja arvatud ühenduse õigusaktides või põllumajanduse suunistes sõnaselgelt väljendatud erandid, on ühepoolne riigiabi, mille eesmärk on lihtsalt tootjate rahalise seisukorra parandamine ning mis ei aita mingil moel kaasa sektori arengule, liigitatav tegevusabi hulka ning on ühisturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon leiab, et abi kuulub ühenduse suuniste punkti 3.5 kohaldamisalasse, mis käsitleb riigiabi (7) põllumajandussektoris ja mida tol ajal kohaldati. Selle punkti kohaselt peab abimeede, mida võiks lugeda ühisturuga kokkusobivaks, sisaldama teatavat stimuleerivat elementi või nõudma kasusaajalt vastuteenet. Niisiis, välja arvatud ühenduse õigusaktides või põllumajanduse suunistes sõnaselgelt väljendatud erandid, on ühepoolne riigiabi, mille eesmärk on lihtsalt tootjate rahalise seisukorra parandamine ning mis ei aita mingil moel kaasa sektori arengule, liigitatav tegevusabi hulka ning on ühisturuga kokkusobimatu.

| (26) | Maksu tasumisest vabastatud ettevõtjate puhul ei saa komisjon välistada, et tegemist on riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja tegevusabiga, mille kokkusobivuses siseturu põhimõtetega on komisjonil kahtlusi. |
| --- | --- |

(26)

Maksu tasumisest vabastatud ettevõtjate puhul ei saa komisjon välistada, et tegemist on riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja tegevusabiga, mille kokkusobivuses siseturu põhimõtetega on komisjonil kahtlusi.

III.   PRANTSUSMAA ESITATUD MÄRKUSED

| (27) | Prantsuse ametiasutused esitasid 20. septembri 2005. aasta ja 15. novembri 2005. aasta kirjadega oma märkused. Kirjades kinnitasid nad, et vaieldamatult tuleb seda ettevõtjatele antud maksuvabastust käsitleda abina Euroopa Ühenduse asutamislepingu tähenduses. Komisjon oli ka 1. jaanuarist 1997 kuni 31. detsembrini 2002 kohaldatud maksuvabastuse suhtes jõudnud samale järeldusele oma otsuses 2005/474/EÜ (abi NN 17/01, otsus C 49/02) (8). |
| --- | --- |

(27)

Prantsuse ametiasutused esitasid 20. septembri 2005. aasta ja 15. novembri 2005. aasta kirjadega oma märkused. Kirjades kinnitasid nad, et vaieldamatult tuleb seda ettevõtjatele antud maksuvabastust käsitleda abina Euroopa Ühenduse asutamislepingu tähenduses. Komisjon oli ka 1. jaanuarist 1997 kuni 31. detsembrini 2002 kohaldatud maksuvabastuse suhtes jõudnud samale järeldusele oma otsuses 2005/474/EÜ (abi NN 17/01, otsus C 49/02) (8).

| (28) | Seevastu väitsid prantsuse ametiasutused enne määruse (EÜ) nr 1998/2006 jõustumist, et abi kuulub komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 69/2001 (milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes) (9) kohaldamisalasse. Ametiasutused väitsid, et asjaomaste ettevõtjate arv, mis oli igal aastal keskmiselt 100 000, ja maksuvabastuse piiriks olev käive (762 245 eurot) näitavad, et maksuvabastuse summa, mida saab riigiabiks pidada, oli igal juhul alla 100 000 euro kolme aasta kohta, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 69/2001. |
| --- | --- |

(28)

Seevastu väitsid prantsuse ametiasutused enne määruse (EÜ) nr 1998/2006 jõustumist, et abi kuulub komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 69/2001 (milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes) (9) kohaldamisalasse. Ametiasutused väitsid, et asjaomaste ettevõtjate arv, mis oli igal aastal keskmiselt 100 000, ja maksuvabastuse piiriks olev käive (762 245 eurot) näitavad, et maksuvabastuse summa, mida saab riigiabiks pidada, oli igal juhul alla 100 000 euro kolme aasta kohta, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 69/2001.

| (29) | Tõendamaks, et maksuvabastuse summa, mis ettevõtjatele 2003. aastal eraldati, oli kolme aasta jooksul pidevalt alla 100 000 euro, kasutasid Prantsuse ametiasutused kaht meetodit. |
| --- | --- |

(29)

Tõendamaks, et maksuvabastuse summa, mis ettevõtjatele 2003. aastal eraldati, oli kolme aasta jooksul pidevalt alla 100 000 euro, kasutasid Prantsuse ametiasutused kaht meetodit.

| (30) | Esmalt üritasid Prantsuse ametiasutused välja arvutada käivet ettevõtjale, kes tasub 100 000 euro suuruse maksu kolme aasta jooksul, st aasta kohta keskmiselt 33 333 eurot. Nimetatud summa alusel arvutati maksukoormuse (2,1 % ja 3,9 %) järgi välja ettevõtja käibele vastav maksumäär. Lõpuks leiti lihaostude väärtuse järgi hinnanguline aastakäive, lähtudes kaugeleulatuvast oletusest, et tegemist on lihakauplemisega tegeleva ettevõtjaga. Nimetatud meetodi abil saadi ettevõtja käive, mis oli palju suurem kui maksuvabastuse piir. Maksuvabastuse piir 762 245 eurot ületati niisiis suurelt, mis tähendab, et ettevõtjat, kes maksab 100 000 euro ulatuses makse kolme aasta jooksul, ei saa mingil juhul lihaostu maksust vabastada. |
| --- | --- |

(30)

Esmalt üritasid Prantsuse ametiasutused välja arvutada käivet ettevõtjale, kes tasub 100 000 euro suuruse maksu kolme aasta jooksul, st aasta kohta keskmiselt 33 333 eurot. Nimetatud summa alusel arvutati maksukoormuse (2,1 % ja 3,9 %) järgi välja ettevõtja käibele vastav maksumäär. Lõpuks leiti lihaostude väärtuse järgi hinnanguline aastakäive, lähtudes kaugeleulatuvast oletusest, et tegemist on lihakauplemisega tegeleva ettevõtjaga. Nimetatud meetodi abil saadi ettevõtja käive, mis oli palju suurem kui maksuvabastuse piir. Maksuvabastuse piir 762 245 eurot ületati niisiis suurelt, mis tähendab, et ettevõtjat, kes maksab 100 000 euro ulatuses makse kolme aasta jooksul, ei saa mingil juhul lihaostu maksust vabastada.

| (31) | Seejärel üritasid Prantsuse ametiasutused välja arvutada sellise lihaettevõtja maksusummat, kelle käive on napilt väiksem kui maksuvabastuse piir, st 762 000 eurot. Ostude ja käibe koefitsiendi 0,58 (10) järgi arvutati välja, et ettevõtja ostude väärtus on 441 960 eurot (762 000 × 0,58). See meetod näitab, et suurim maksusoodustuse summa on 13 132 eurot aastas ettevõtja kohta – see tähendab summat, mis igal juhul jääb alla 100 000 euro kolme aasta jooksul. |
| --- | --- |

(31)

Seejärel üritasid Prantsuse ametiasutused välja arvutada sellise lihaettevõtja maksusummat, kelle käive on napilt väiksem kui maksuvabastuse piir, st 762 000 eurot. Ostude ja käibe koefitsiendi 0,58 (10) järgi arvutati välja, et ettevõtja ostude väärtus on 441 960 eurot (762 000 × 0,58). See meetod näitab, et suurim maksusoodustuse summa on 13 132 eurot aastas ettevõtja kohta – see tähendab summat, mis igal juhul jääb alla 100 000 euro kolme aasta jooksul.

| (32) | Pärast määruse (EÜ) nr 1998/2006 jõustumist kinnitasid Prantsuse ametiasutused, et maksuvabastus liha ostmise pealt (nn loomsete jäätmete käitlemise maks), mis 2003. aastal anti mõnedele põllumajandustoodete turustamisega tegelevatele ettevõtjatele, kuulub eelnimetatud määruse, täpsemini selle üleminekumeetmeid käsitleva artikli 5 kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(32)

Pärast määruse (EÜ) nr 1998/2006 jõustumist kinnitasid Prantsuse ametiasutused, et maksuvabastus liha ostmise pealt (nn loomsete jäätmete käitlemise maks), mis 2003. aastal anti mõnedele põllumajandustoodete turustamisega tegelevatele ettevõtjatele, kuulub eelnimetatud määruse, täpsemini selle üleminekumeetmeid käsitleva artikli 5 kohaldamisalasse.

IV.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (33) | Esiteks märkis CFBCT, et meede ei vasta riigiabi määratluse kriteeriumidele ja et mõnede ettevõtjate maksustamist tulenevalt nende käibest võis põhjendada maksusüsteemi üldise ülesehitusega. CFBCT on arvamusel, et lihaostumaksu nõuti sisse ja seda kontrolliti vastavalt käibemaksu ja sellega seotud makse käsitlevatele õigusnormidele. Kindlaksmääratud maksuvabastuse piir põhines objektiivsel ja mõistuspärasel kriteeriumil, millesarnast rakendatakse ka teiste maksude piirmäärade puhul. 1996. aasta seadus on kooskõlas Prantsuse käibemaksu kogumise süsteemi põhimõtetega. Seaduse eemärk ei olnud teatavate ettevõtjate eelistamine, vaid maksuvaba piirmäära kehtestamisega ettevõtjate maksevõime ja eelkõige väikepoodnike (lihunike) konkurentsivõime kindlakstegemine. |
| --- | --- |

(33)

Esiteks märkis CFBCT, et meede ei vasta riigiabi määratluse kriteeriumidele ja et mõnede ettevõtjate maksustamist tulenevalt nende käibest võis põhjendada maksusüsteemi üldise ülesehitusega. CFBCT on arvamusel, et lihaostumaksu nõuti sisse ja seda kontrolliti vastavalt käibemaksu ja sellega seotud makse käsitlevatele õigusnormidele. Kindlaksmääratud maksuvabastuse piir põhines objektiivsel ja mõistuspärasel kriteeriumil, millesarnast rakendatakse ka teiste maksude piirmäärade puhul. 1996. aasta seadus on kooskõlas Prantsuse käibemaksu kogumise süsteemi põhimõtetega. Seaduse eemärk ei olnud teatavate ettevõtjate eelistamine, vaid maksuvaba piirmäära kehtestamisega ettevõtjate maksevõime ja eelkõige väikepoodnike (lihunike) konkurentsivõime kindlakstegemine.

| (34) | Teiseks ei avalda see meede CFBCT arvates mõju ELi-sisesele kaubandusele. Tõepoolest – selle meetmega seotud ettevõtjate tagasihoidlik suurus ja nende turu kitsas geograafiline haare annavad alust kahelda, kas on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(34)

Teiseks ei avalda see meede CFBCT arvates mõju ELi-sisesele kaubandusele. Tõepoolest – selle meetmega seotud ettevõtjate tagasihoidlik suurus ja nende turu kitsas geograafiline haare annavad alust kahelda, kas on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (35) | Kui tulekski arvata, et maksuvabastuse saanud ettevõtjad on riigiabi saanud, on CFBCT seisukohal, et see abi on igal juhul lepingu eeskirjadega kooskõlas. |
| --- | --- |

(35)

Kui tulekski arvata, et maksuvabastuse saanud ettevõtjad on riigiabi saanud, on CFBCT seisukohal, et see abi on igal juhul lepingu eeskirjadega kooskõlas.

| (36) | Komisjon peaks arvestama, et lihunike ja lihapoodnikest väikeettevõtjate maksust vabastamine oli põhjendatud praegusel juhul üldiste huvide eest seismisega: oli vaja võidelda hullu lehma tõvega ja hädavajalik oli töödelda ohtlikke jäätmeid. Peale selle puudutas meede üksnes väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid ning seda reguleerisid suures osas tollal kohaldatavad grupierandi määrused, täpsemini komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi korral väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, (11) ja komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (12). |
| --- | --- |

(36)

Komisjon peaks arvestama, et lihunike ja lihapoodnikest väikeettevõtjate maksust vabastamine oli põhjendatud praegusel juhul üldiste huvide eest seismisega: oli vaja võidelda hullu lehma tõvega ja hädavajalik oli töödelda ohtlikke jäätmeid. Peale selle puudutas meede üksnes väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid ning seda reguleerisid suures osas tollal kohaldatavad grupierandi määrused, täpsemini komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi korral väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, (11) ja komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (12).

| (37) | Igal juhul on CFBCT arvamusel, et kohustuslik abi tagastamine, mis jõustuks meetme kuulutamisel sobimatuks riigiabiks, läheks vastuollu nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 93 üksikasjalikud kohaldamiseeskirjad) (13) artikliga 14 selles osas, et negatiivse otsuse korral koos abi tagasinõudmisega ei võetaks arvesse kasu saanud ettevõtjate õiguspäraseid ootusi. |
| --- | --- |

(37)

Igal juhul on CFBCT arvamusel, et kohustuslik abi tagastamine, mis jõustuks meetme kuulutamisel sobimatuks riigiabiks, läheks vastuollu nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 93 üksikasjalikud kohaldamiseeskirjad) (13) artikliga 14 selles osas, et negatiivse otsuse korral koos abi tagasinõudmisega ei võetaks arvesse kasu saanud ettevõtjate õiguspäraseid ootusi.

| (38) | Tõenäoliselt annaks abi määra hindamine tagantjärele kindlasummalise tagasiulatuva maksustamise põhjal igal juhul abi suuruseks väiksema summa kui vähese tähtsusega abi, eeldades et suurem osa abisaajatest olid mikroettevõtted. |
| --- | --- |

(38)

Tõenäoliselt annaks abi määra hindamine tagantjärele kindlasummalise tagasiulatuva maksustamise põhjal igal juhul abi suuruseks väiksema summa kui vähese tähtsusega abi, eeldades et suurem osa abisaajatest olid mikroettevõtted.

| (39) | Vastavalt komisjoni käsutuses olevale teabele tegeleb ettevõte Prantsusmaal toiduainete turustamisega. Ettevõttena, mis tasus aastatel 2001–2003 loomsete jäätmete käitlemise maksu ja nõudis Prantsusmaa maksuametilt tasutud summa tagastamist, väidab äriühing, et on huvitatud oma märkuste esitamisest selles menetluses. |
| --- | --- |

(39)

Vastavalt komisjoni käsutuses olevale teabele tegeleb ettevõte Prantsusmaal toiduainete turustamisega. Ettevõttena, mis tasus aastatel 2001–2003 loomsete jäätmete käitlemise maksu ja nõudis Prantsusmaa maksuametilt tasutud summa tagastamist, väidab äriühing, et on huvitatud oma märkuste esitamisest selles menetluses.

| (40) | Ettevõte väidab, et vastupidiselt sellele, mida komisjon oma 5. juuli 2005. aasta algatamisotsuses (2005/C 228/06) (14) järeldas, ei ole abi loomsete jäätmete käitlemise vallas ja abi lihaostude toetuseks teineteisest lahutatud. Ettevõte on arvamusel, et loomsete jäätmete käitlemise maks, mida maksti 2003. aasta eest, põhineb üldise maksuseadustiku artiklil 302a ZD ja sellega rahastatakse ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaselt vahendeid riigiabiks. Kuna nendest rahastamisvahenditest komisjoni eelnevalt ei teavitatud, tuleb need kuulutada ebaseaduslikuks. |
| --- | --- |

(40)

Ettevõte väidab, et vastupidiselt sellele, mida komisjon oma 5. juuli 2005. aasta algatamisotsuses (2005/C 228/06) (14) järeldas, ei ole abi loomsete jäätmete käitlemise vallas ja abi lihaostude toetuseks teineteisest lahutatud. Ettevõte on arvamusel, et loomsete jäätmete käitlemise maks, mida maksti 2003. aasta eest, põhineb üldise maksuseadustiku artiklil 302a ZD ja sellega rahastatakse ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaselt vahendeid riigiabiks. Kuna nendest rahastamisvahenditest komisjoni eelnevalt ei teavitatud, tuleb need kuulutada ebaseaduslikuks.

| (41) | Peale selle on äriühing seisukohal, et maksust vabastamine on ELi toimimise lepingu artikliga 107 kokkusobimatu ja see tooks kaasa ebakõla võrdsuspõhimõttega avalik-õiguslike koormiste kandmisel ning laiemalt konkurentsieeskirjadega. |
| --- | --- |

(41)

Peale selle on äriühing seisukohal, et maksust vabastamine on ELi toimimise lepingu artikliga 107 kokkusobimatu ja see tooks kaasa ebakõla võrdsuspõhimõttega avalik-õiguslike koormiste kandmisel ning laiemalt konkurentsieeskirjadega.

V.   HINNANG

| (42) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikele 1 on liikmesriigi või riigi ressurssidest mis tahes kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust, kui lepingus ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

(42)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikele 1 on liikmesriigi või riigi ressurssidest mis tahes kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust, kui lepingus ei ole sätestatud teisiti.

| (43) | ELi toimimise lepingu artikleid 107, 108 ja 109 kohaldatakse sealihasektoris kooskõlas nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 2759/75 (sealihaturu ühise korralduse kohta) (15) artikliga 21. ELi toimimise lepingu artikleid kohaldatakse loomalihasektoris vastavalt nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1254/1999 (veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta) (16) artiklile 40. Enne määruse (EÜ) nr 1254/1999 vastuvõtmist kohaldati ELi toimimise lepingu artikleid 107, 108 ja 109 loomalihasektoris vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 805/68 (17) artiklile 24. Artikleid kohaldatakse lambaliha ja kitseliha sektoris vastavalt nõukogu 3. novembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2467/98 (millega kehtestatakse lamba- ja kitseliha turu ühine korraldus) (18) artiklile 22. Artikleid kohaldatakse linnulihasektoris kooskõlas nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 2777/75 (kodulinnuliha turu ühise korralduse kohta) (19) artikliga 19. Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (20) tunnistatakse nimetatud määrused kehtetuks ja selle artiklis 180 nähakse ette, et riigiabi eeskirju tuleb kohaldada ülal loetletud toodete suhtes. |
| --- | --- |

(43)

ELi toimimise lepingu artikleid 107, 108 ja 109 kohaldatakse sealihasektoris kooskõlas nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 2759/75 (sealihaturu ühise korralduse kohta) (15) artikliga 21. ELi toimimise lepingu artikleid kohaldatakse loomalihasektoris vastavalt nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1254/1999 (veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta) (16) artiklile 40. Enne määruse (EÜ) nr 1254/1999 vastuvõtmist kohaldati ELi toimimise lepingu artikleid 107, 108 ja 109 loomalihasektoris vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 805/68 (17) artiklile 24. Artikleid kohaldatakse lambaliha ja kitseliha sektoris vastavalt nõukogu 3. novembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2467/98 (millega kehtestatakse lamba- ja kitseliha turu ühine korraldus) (18) artiklile 22. Artikleid kohaldatakse linnulihasektoris kooskõlas nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 2777/75 (kodulinnuliha turu ühise korralduse kohta) (19) artikliga 19. Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (20) tunnistatakse nimetatud määrused kehtetuks ja selle artiklis 180 nähakse ette, et riigiabi eeskirju tuleb kohaldada ülal loetletud toodete suhtes.

| (44) | Prantsuse ametiasutused kinnitasid, et lihaostumaksu (loomsete jäätmete käitlemise maksu) 2003. aasta vabastus, mis anti mõnele põllumajandustooteid turustavale ettevõtjale, kuulub määruse (EÜ) nr 1998/2006 kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(44)

Prantsuse ametiasutused kinnitasid, et lihaostumaksu (loomsete jäätmete käitlemise maksu) 2003. aasta vabastus, mis anti mõnele põllumajandustooteid turustavale ettevõtjale, kuulub määruse (EÜ) nr 1998/2006 kohaldamisalasse.

| (45) | Määruse (EÜ) nr 1998/2006 kohaselt tuleb määruses sätestatud nõuetele vastavat abi käsitada abina, mis ei vasta kõigile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kriteeriumidele, ja seetõttu abina, millest ei pea kohustuslikus korras eelnevalt teatama, nagu nähakse ette ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3. |
| --- | --- |

(45)

Määruse (EÜ) nr 1998/2006 kohaselt tuleb määruses sätestatud nõuetele vastavat abi käsitada abina, mis ei vasta kõigile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kriteeriumidele, ja seetõttu abina, millest ei pea kohustuslikus korras eelnevalt teatama, nagu nähakse ette ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3.

| (46) | Määrust (EÜ) nr 1998/2006 kohaldatakse ettevõtjatele abi andmise suhtes mis tahes majandusvaldkonnas, kuid ettevõtjate puhul, kes tegelevad põllumajandustoodete (mis on loetletud Euroopa Ühenduse asutamislepingu I lisas) töötlemise ja turustamisega, kohaldatakse seda üksnes juhul, kui abi summa ei ole kindlaks määratud esmatootjatelt ostetud või asjaomaste ettevõtjate poolt turule lastud kauba hinna või koguse järgi ja kui abi andmise tingimus ei ole selle osaline või täielik andmine esmatootjatele. |
| --- | --- |

(46)

Määrust (EÜ) nr 1998/2006 kohaldatakse ettevõtjatele abi andmise suhtes mis tahes majandusvaldkonnas, kuid ettevõtjate puhul, kes tegelevad põllumajandustoodete (mis on loetletud Euroopa Ühenduse asutamislepingu I lisas) töötlemise ja turustamisega, kohaldatakse seda üksnes juhul, kui abi summa ei ole kindlaks määratud esmatootjatelt ostetud või asjaomaste ettevõtjate poolt turule lastud kauba hinna või koguse järgi ja kui abi andmise tingimus ei ole selle osaline või täielik andmine esmatootjatele.

| (47) | Määrust (EÜ) nr 1998/2006 kohaldatakse vastavalt selle artikli 5 lõikele 1 enne määruse jõustumist abi andmise suhtes ettevõtjatele, kes tegelevad põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega, kui ettevõtjad täidavad kõik tingimused, mis on kindlaks määratud artiklites 1 ja 2. Määrus (EÜ) nr 1998/2006 jõustus 29. detsembril 2006. aastal. |
| --- | --- |

(47)

Määrust (EÜ) nr 1998/2006 kohaldatakse vastavalt selle artikli 5 lõikele 1 enne määruse jõustumist abi andmise suhtes ettevõtjatele, kes tegelevad põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega, kui ettevõtjad täidavad kõik tingimused, mis on kindlaks määratud artiklites 1 ja 2. Määrus (EÜ) nr 1998/2006 jõustus 29. detsembril 2006. aastal.

| (48) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1998/2006 artikli 2 lõigetele 2 ja 3 ei tohi ühele ettevõtjale antava vähese tähtsusega abi kogusumma mis tahes kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul ületada 200 000 eurot. Ülemmäär on vormistatud toetusena. Kõik kasutatud arvud on esitatud brutosummana, see tähendab enne maksude või teiste lõivude ja tasude mahaarvamist. Kui abi antakse muul kujul, mitte toetusena, on abi summa selle brutoekvivalent. |
| --- | --- |

(48)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1998/2006 artikli 2 lõigetele 2 ja 3 ei tohi ühele ettevõtjale antava vähese tähtsusega abi kogusumma mis tahes kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul ületada 200 000 eurot. Ülemmäär on vormistatud toetusena. Kõik kasutatud arvud on esitatud brutosummana, see tähendab enne maksude või teiste lõivude ja tasude mahaarvamist. Kui abi antakse muul kujul, mitte toetusena, on abi summa selle brutoekvivalent.

| (49) | Kirjeldatud ettevõtjad töötlesid ja turustasid tooteid, mida peetakse silmas Euroopa Ühenduse asutamislepingu I lisas, ja muid tooteid ning olid 2003. aastal loomsete jäätmete käitlemise maksust vabastatud. Vastavalt artiklis 5 ette nähtud üleminekumeetmetele on määrus (EÜ) nr 1998/2006 praegusel juhul järelikult kohaldatav. |
| --- | --- |

(49)

Kirjeldatud ettevõtjad töötlesid ja turustasid tooteid, mida peetakse silmas Euroopa Ühenduse asutamislepingu I lisas, ja muid tooteid ning olid 2003. aastal loomsete jäätmete käitlemise maksust vabastatud. Vastavalt artiklis 5 ette nähtud üleminekumeetmetele on määrus (EÜ) nr 1998/2006 praegusel juhul järelikult kohaldatav.

| (50) | Prantsuse ametiasutused tõendasid, et määruses (EÜ) nr 1998/2006 sätestatud nõuded on täidetud, näidates, et iga üksiku abisaaja saadud abi toetusekvivalent ei ületa mingil juhul 200 000 eurot kolme aasta peale, sest maksuvabastuse suurim summa oli 13 132 eurot aastas ettevõtja kohta (vt põhjendus 29). |
| --- | --- |

(50)

Prantsuse ametiasutused tõendasid, et määruses (EÜ) nr 1998/2006 sätestatud nõuded on täidetud, näidates, et iga üksiku abisaaja saadud abi toetusekvivalent ei ületa mingil juhul 200 000 eurot kolme aasta peale, sest maksuvabastuse suurim summa oli 13 132 eurot aastas ettevõtja kohta (vt põhjendus 29).

| (51) | Eespool öeldut arvesse võttes on komisjon arvamusel, et liha jaemüügiga tegelevate selliste ettevõtjate maksust vabastamine, kelle aastakäive oli 2003. aastal alla 762 245 euro, kuulub määruse (EÜ) nr 1998/2006 kohaldamisalasse ja vastab nõuetele, mis selles esitatud on. Sellest tulenevalt ei ole kõnealune maksuvabastus riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, |
| --- | --- |

(51)

Eespool öeldut arvesse võttes on komisjon arvamusel, et liha jaemüügiga tegelevate selliste ettevõtjate maksust vabastamine, kelle aastakäive oli 2003. aastal alla 762 245 euro, kuulub määruse (EÜ) nr 1998/2006 kohaldamisalasse ja vastab nõuetele, mis selles esitatud on. Sellest tulenevalt ei ole kõnealune maksuvabastus riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Selliste ettevõtjate loomsete jäätmete käitlemise 2003. aasta maksust vabastamine, kes tegelevad liha jaemüügiga ja kelle aastakäive on alla 762 245 euro, ei ole abi, mida kirjeldatakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1.

Artikkel 2

Otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 29. juuni 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  Pärast jõustumist 1. detsembril 2009. aastal on EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 asendatud vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitega 107 ja 108. Mõlema lepingu vastavad sätted on identsed. Kui asjakohane, tuleb selle otsuse viiteid ELi toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitleda vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitena 87 ja 88.

1

(2)  Riigiabi nr N 515 A/03, kiri Prantsuse ametiasutustele nr K(2004) 936fin, 30.3.2004.

2

(3)  ELT C 228, 17.9.2005, lk 13.

3

(4)  Äriühing palus anonüümsust.

4

(5)  ELT L 379, 28.12.2006, lk 5.

5

(6)  Arvestades, et 1 FRF = 0,15 eurot.

6

(7)  EÜT C 28, 1.2.2000, lk 2.

7

(8)  ELT L 176, 8.7.2005, lk 1.

8

(9)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30.

9

(10)  Prantsuse ametiasutuste teave, mis põhineb asjaomase sektori allikatel (lihunike ja lihakarnide konföderatsiooni juhtimiskeskustest – Centres de gestion de la confédération de la boucherie).

10

Centres de gestion de la confédération de la boucherie

(11)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33.

11

(12)  ELT L 1, 3.1.2004, lk 1.

12

(13)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

13

(14)  Vt joonealust märkust 3.

14

(15)  EÜT L 282, 1.11.1975.

15

(16)  EÜT L 160, 26.6.1999.

16

(17)  EÜT L 148, 28.6.1968.

17

(18)  EÜT L 312, 20.11.1998.

18

(19)  EÜT L 282, 1.11.1975.

19

(20)  ELT L 299, 16.11.2007.

20

---