# Den Europæiske Unions L 285/2011

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2011.285.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 285 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 54. årgang1. november 2011 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2011.285.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 285

Dansk udgave

Retsforskrifter

54. årgang1. november 2011

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | | 2011/712/EU |
| | * | Afgørelse vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet af 10. juni 2011 om bemyndigelse til formandskabet for Rådet til at føre forhandlinger på medlemsstaternes vegne om de bestemmelser i en juridisk bindende aftale om skove i Europa, der hører under medlemsstaternes kompetence | 1 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1097/2011 af 25. oktober 2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1183/2005 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod personer, der bryder våbenembargoen over for Den Demokratiske Republik Congo | 2 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1098/2011 af 27. oktober 2011 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [金乡大蒜 (Jinxiang Da Suan) (BGB)] | 6 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1099/2011 af 27. oktober 2011 om forbud mod fiskeri efter rødspætte i VII f og VII g fra fartøjer, der fører belgisk flag | 8 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1100/2011 af 31. oktober 2011 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår godkendelsesbetingelserne for aktivstofferne dicamba, difenoconazol og imazaquin (
  1
  ) | 10 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1101/2011 af 31. oktober 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 15 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1102/2011 af 31. oktober 2011 om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 1. november 2011 | 17 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1103/2011 af 31. oktober 2011 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 971/2011 for produktionsåret 2011/12 | 20 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2011/713/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 10. oktober 2011 om at modsætte sig Europa-Kommissionens vedtagelse af udkastet til direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF, for så vidt angår listen over forsvarsrelaterede produkter | 22 |
| | | 2011/714/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 11. oktober 2011 om ændring af afgørelse 1999/70/EF om de nationale centralbankers eksterne revisorer for så vidt angår de eksterne revisorer for Banco de Portugal | 23 |
| | | 2011/715/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 27. oktober 2011 om elektronisk udveksling med Letland af dna-oplysninger | 24 |
| | | 2011/716/EU |
| | * | Kommissionens beslutning af 24. maj 2011 om Grækenlands statsstøtte til visse græske kasinoer (C 16/10 (ex NN 22/10, ex CP 318/09))
  (meddelt under nummer K(2011) 3504)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2011/717/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 27. oktober 2011 om ændring af beslutning 98/536/EF om fastsættelse af listen over nationale referencelaboratorier til påvisning af restkoncentrationer
  (meddelt under nummer K(2011) 7610)

   (
  1
  ) | 46 |
| | | 2011/718/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 28. oktober 2011 om ændring af gennemførelsesafgørelse 2011/402/EU om beredskabsforanstaltninger vedrørende bukkehornsfrø samt visse frø og bønner importeret fra Egypten
  (meddelt under nummer K(2011) 7744)

   (
  1
  ) | 53 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

2011/712/EU

*

Afgørelse vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet af 10. juni 2011 om bemyndigelse til formandskabet for Rådet til at føre forhandlinger på medlemsstaternes vegne om de bestemmelser i en juridisk bindende aftale om skove i Europa, der hører under medlemsstaternes kompetence

1

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1097/2011 af 25. oktober 2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1183/2005 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod personer, der bryder våbenembargoen over for Den Demokratiske Republik Congo

2

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1098/2011 af 27. oktober 2011 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [金乡大蒜 (Jinxiang Da Suan) (BGB)]

6

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1099/2011 af 27. oktober 2011 om forbud mod fiskeri efter rødspætte i VII f og VII g fra fartøjer, der fører belgisk flag

8

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1100/2011 af 31. oktober 2011 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår godkendelsesbetingelserne for aktivstofferne dicamba, difenoconazol og imazaquin (
  1
  )

1

10

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1101/2011 af 31. oktober 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

15

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1102/2011 af 31. oktober 2011 om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 1. november 2011

17

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1103/2011 af 31. oktober 2011 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 971/2011 for produktionsåret 2011/12

20

AFGØRELSER

2011/713/EU

*

Rådets afgørelse af 10. oktober 2011 om at modsætte sig Europa-Kommissionens vedtagelse af udkastet til direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF, for så vidt angår listen over forsvarsrelaterede produkter

22

2011/714/EU

*

Rådets afgørelse af 11. oktober 2011 om ændring af afgørelse 1999/70/EF om de nationale centralbankers eksterne revisorer for så vidt angår de eksterne revisorer for Banco de Portugal

23

2011/715/EU

*

Rådets afgørelse af 27. oktober 2011 om elektronisk udveksling med Letland af dna-oplysninger

24

2011/716/EU

*

Kommissionens beslutning af 24. maj 2011 om Grækenlands statsstøtte til visse græske kasinoer (C 16/10 (ex NN 22/10, ex CP 318/09))
  (meddelt under nummer K(2011) 3504)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2011) 3504)

1

25

2011/717/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 27. oktober 2011 om ændring af beslutning 98/536/EF om fastsættelse af listen over nationale referencelaboratorier til påvisning af restkoncentrationer
  (meddelt under nummer K(2011) 7610)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2011) 7610)

1

46

2011/718/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 28. oktober 2011 om ændring af gennemførelsesafgørelse 2011/402/EU om beredskabsforanstaltninger vedrørende bukkehornsfrø samt visse frø og bønner importeret fra Egypten
  (meddelt under nummer K(2011) 7744)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2011) 7744)

1

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 1.11.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 285/1

---

AFGØRELSE VEDTAGET AF REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET

af 10. juni 2011

om bemyndigelse til formandskabet for Rådet til at føre forhandlinger på medlemsstaternes vegne om de bestemmelser i en juridisk bindende aftale om skove i Europa, der hører under medlemsstaternes kompetence

(2011/712/EU)

REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET, HAR —

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der vedtages eventuelt en afgørelse om at indlede forhandlinger om en juridisk bindende aftale om skove i Europa på den sjette ministerkonference om beskyttelse af skove i Europa, som finder sted den 14.-16. juni 2011 i Oslo i Norge. |
| --- | --- |

(1)

Der vedtages eventuelt en afgørelse om at indlede forhandlinger om en juridisk bindende aftale om skove i Europa på den sjette ministerkonference om beskyttelse af skove i Europa, som finder sted den 14.-16. juni 2011 i Oslo i Norge.

| (2) | Formandskabet for Rådet bør bemyndiges til at føre forhandlinger på medlemsstaternes vegne om de bestemmelser i den juridisk bindende aftale om skove i Europa, der hører under medlemsstaternes kompetence — |
| --- | --- |

(2)

Formandskabet for Rådet bør bemyndiges til at føre forhandlinger på medlemsstaternes vegne om de bestemmelser i den juridisk bindende aftale om skove i Europa, der hører under medlemsstaternes kompetence —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer bemyndiger herved formandskabet for Rådet til på medlemsstaternes vegne, for så vidt angår spørgsmål, der henhører under deres kompetence, og på baggrund af deres holdninger, at føre forhandlinger om bestemmelserne i en juridisk bindende aftale om skove i Europa, hvis der på den sjette ministerkonference om beskyttelse af skove i Europa, som finder sted den 14.-16. juni 2011 i Oslo i Norge, vedtages en afgørelse om at indlede forhandlinger om en sådan juridisk bindende aftale.

2.   Stk. 1 berører ikke medlemsstaternes fremtidige afgørelser om udpegelse af deres repræsentant vedrørende de spørgsmål, der hører under deres kompetence.

Artikel 2

1.   Forhandlingerne føres i overensstemmelse med de forhandlingsdirektiver, der er fastsat i addendummet til denne afgørelse.

2.   Forhandlingerne har til formål at tilføre de gældende multilaterale aftaler og ikke juridisk bindende instrumenter vedrørende skove påviselig merværdi og samtidig sikre omkostningseffektiv gennemførelse og forhindre yderligere administrative byrder. De føres i overensstemmelse med forhandlingspositioner fastlagt af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer og på baggrund af praktiske foranstaltninger, der begge vedtages med enstemmighed. Forhandlingerne føres i samråd med repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i det særlige udvalg, der er omhandlet i artikel 1, stk. 4, i Rådets afgørelse om Den Europæiske Unions deltagelse i forhandlinger om en juridisk bindende aftale om skove i Europa. Formandskabet for Rådet gør sit yderste for at sikre de således fastlagte holdninger og underretter repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer om fremskridtet i forhandlingerne efter hvert møde i den mellemstatslige forhandlingskomité.

3.   Formandskabet, der handler på medlemsstaternes vegne, arbejder tæt sammen med Kommissionen under forhandlingsforløbet for at tilstræbe enhed i Unionens og dens medlemsstaters internationale repræsentation.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til formandskabet for Rådet.

Udfærdiget i Luxembourg, den 10. juni 2011.

FELLEGI T.

Formand

---

FORORDNINGER

| 1.11.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 285/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 285/2

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1097/2011

af 25. oktober 2011

om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1183/2005 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod personer, der bryder våbenembargoen over for Den Demokratiske Republik Congo

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1183/2005 af 18. juli 2005 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod personer, der bryder våbenembargoen over for Den Demokratiske Republik Congo (1), særlig artikel 9, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag I til forordning (EF) nr. 1183/2005 indeholder en liste over fysiske og juridiske personer, enheder eller organer, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer. |
| --- | --- |

(1)

Bilag I til forordning (EF) nr. 1183/2005 indeholder en liste over fysiske og juridiske personer, enheder eller organer, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer.

| (2) | Den 8. juli 2011 godkendte sanktionskomitéen under FN’s Sikkerhedsråd ændringer til listen over personer og enheder, hvis midler skal indefryses. Bilag I bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(2)

Den 8. juli 2011 godkendte sanktionskomitéen under FN’s Sikkerhedsråd ændringer til listen over personer og enheder, hvis midler skal indefryses. Bilag I bør ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 1183/2005 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. oktober 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Chef for Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter

---

(1)  EUT L 193 af 23.7.2005, s. 1.

1

---

BILAG

»BILAG I

Liste over fysiske og juridiske personer, enheder eller organer omhandlet i artikel 2

A.   FYSISKE PERSONER

| (1) | Frank Kakolele Bwambale (alias (a) Frank Kakorere, (b) Frank Kakorere Bwambale). Nationalitet: congolesisk. Funktion: General i FRADC (uden udstationering pr. juni 2011). Andre oplysninger: (a) Forlod CNDP (Congrès National pour la Défence du Peuple) i januar 2008. (b) Bosiddende i Kinshasa, DR Congo, siden juni 2011. (c) Siden 2010 har han været involveret i aktiviteter, tilsyneladende på vegne af Den Demokratiske Republik Congos regerings Programme de Stabilisation et Reconstruction des Zones Sortant des Conflits Armés (STAREC), herunder deltagelse i en STAREC-mission til Goma og Beni i marts 2011. (d) Tidligere leder af RCD-ML. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(1)

Frank Kakolele Bwambale (alias (a) Frank Kakorere, (b) Frank Kakorere Bwambale). Nationalitet: congolesisk. Funktion: General i FRADC (uden udstationering pr. juni 2011). Andre oplysninger: (a) Forlod CNDP (Congrès National pour la Défence du Peuple) i januar 2008. (b) Bosiddende i Kinshasa, DR Congo, siden juni 2011. (c) Siden 2010 har han været involveret i aktiviteter, tilsyneladende på vegne af Den Demokratiske Republik Congos regerings Programme de Stabilisation et Reconstruction des Zones Sortant des Conflits Armés (STAREC), herunder deltagelse i en STAREC-mission til Goma og Beni i marts 2011. (d) Tidligere leder af RCD-ML. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005.

| (2) | Jérôme Kakwavu Bukande (alias (a) Jérôme Kakwavu, (b) Commandant Jérôme). Titel: General. Nationalitet: congolesisk. Andre oplysninger: (a) Tidligere formand for UCD/FAPC (l'Union des Congolais pour la Démocratie/les Forces Armées du Peuple Congolais). (b) Er pr. juni 2011 tilbageholdt i Makalafængslet i Kinshasa. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(2)

Jérôme Kakwavu Bukande (alias (a) Jérôme Kakwavu, (b) Commandant Jérôme). Titel: General. Nationalitet: congolesisk. Andre oplysninger: (a) Tidligere formand for UCD/FAPC (l'Union des Congolais pour la Démocratie/les Forces Armées du Peuple Congolais). (b) Er pr. juni 2011 tilbageholdt i Makalafængslet i Kinshasa. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005.

| (3) | Gaston Iyamuremye (alias: (a) Rumuli, (b) Byiringiro Victor Rumuli, (c) Victor Rumuri, (d) Michel Byiringiro). Fødselsdato: 1948. Fødested: (a) Musanze-distriktet, den nordlige provins, Rwanda. (b) Ruhengeri, Rwanda. Titel: brigadegeneral. Funktion: (a) Formand for FDLR, (b) 2. næstformand for FDLR-FOCA Nationalitet: rwandisk. Andre oplysninger: (a) Bor pr. juni 2011 i Kalonge i den nordlige Kivuprovins. (b) Ifølge flere kilder, herunder Ekspertgruppen for DRC under FN's Sikkerhedsråds Sanktionskomité, er Gaston Iyamuremye anden næstformand for FDLR og betragtes som et kernemedlem af FDLR's militære og politiske ledelse. (c) Gaston Iyamuremye ledede også Ignace Murwanashyaka's (formanden for FDLR) kontor i Kibua, Den Demokratiske Republik Congo, indtil december 2009. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 23.12.2010. |
| --- | --- |

(3)

Gaston Iyamuremye (alias: (a) Rumuli, (b) Byiringiro Victor Rumuli, (c) Victor Rumuri, (d) Michel Byiringiro). Fødselsdato: 1948. Fødested: (a) Musanze-distriktet, den nordlige provins, Rwanda. (b) Ruhengeri, Rwanda. Titel: brigadegeneral. Funktion: (a) Formand for FDLR, (b) 2. næstformand for FDLR-FOCA Nationalitet: rwandisk. Andre oplysninger: (a) Bor pr. juni 2011 i Kalonge i den nordlige Kivuprovins. (b) Ifølge flere kilder, herunder Ekspertgruppen for DRC under FN's Sikkerhedsråds Sanktionskomité, er Gaston Iyamuremye anden næstformand for FDLR og betragtes som et kernemedlem af FDLR's militære og politiske ledelse. (c) Gaston Iyamuremye ledede også Ignace Murwanashyaka's (formanden for FDLR) kontor i Kibua, Den Demokratiske Republik Congo, indtil december 2009. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 23.12.2010.

| (4) | Germain Katanga. Titel: General. Nationalitet: congolesisk. Andre oplysninger: (a) overgivet til Den Internationale Straffedomstol (ICC) af regeringen i DR Congo den 18.10.2007. (b) Leder af FRPI. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(4)

Germain Katanga. Titel: General. Nationalitet: congolesisk. Andre oplysninger: (a) overgivet til Den Internationale Straffedomstol (ICC) af regeringen i DR Congo den 18.10.2007. (b) Leder af FRPI. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005.

| (5) | Thomas Lubanga. Fødested: Ituri, DR Congo. Andre oplysninger: (a) Overført til ICC af de congolesiske myndigheder den 17.3.2006. (b) Formand for UPC/L. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(5)

Thomas Lubanga. Fødested: Ituri, DR Congo. Andre oplysninger: (a) Overført til ICC af de congolesiske myndigheder den 17.3.2006. (b) Formand for UPC/L. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005.

| (6) | Khawa Panga Mandro (alias (a) Kawa Panga, (b) Kawa Panga Mandro, (c) Kawa Mandro, (d) Yves Andoul Karim, (e) Chief Kahwa, (f) Kawa, (g) Mandro Panga Kahwa, (h) Yves Khawa Panga Mandro). Fødselsdato: 20.8.1973. Fødested: Bunia, DR Congo. Nationalitet: congolesisk. Andre oplysninger: (a) Arresteret af de congolesiske myndigheder i oktober 2005, frikendt af appelretten i Kisangani, efterfølgende overført til retsmyndighederne i Kinshasa under nye anklager. (b) Er pr. juni 2011 tilbageholdt i Makalacentralfængslet i Kinshasa. (c) Tidligere formand for PUSIC. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(6)

Khawa Panga Mandro (alias (a) Kawa Panga, (b) Kawa Panga Mandro, (c) Kawa Mandro, (d) Yves Andoul Karim, (e) Chief Kahwa, (f) Kawa, (g) Mandro Panga Kahwa, (h) Yves Khawa Panga Mandro). Fødselsdato: 20.8.1973. Fødested: Bunia, DR Congo. Nationalitet: congolesisk. Andre oplysninger: (a) Arresteret af de congolesiske myndigheder i oktober 2005, frikendt af appelretten i Kisangani, efterfølgende overført til retsmyndighederne i Kinshasa under nye anklager. (b) Er pr. juni 2011 tilbageholdt i Makalacentralfængslet i Kinshasa. (c) Tidligere formand for PUSIC. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005.

| (7) | Callixte Mbarushimana. Fødselsdato: 24.7.1963. Fødested: Ndusu/Ruhengeri, den nordlige provins, Rwanda. Nationalitet: rwandisk. Andre oplysninger: (a) Anholdt i Paris den 3. oktober 2010 i henhold til ICC-arrestordre for krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden begået af FDLR-tropper i det nordlige og det sydlige Kivu i 2009 og overført til Haag den 25. januar 2011. (b) Eksekutivsekretær for FDLR og næstformand for FDLR's øverste militærkommando indtil sin anholdelse. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 21.3.2009. |
| --- | --- |

(7)

Callixte Mbarushimana. Fødselsdato: 24.7.1963. Fødested: Ndusu/Ruhengeri, den nordlige provins, Rwanda. Nationalitet: rwandisk. Andre oplysninger: (a) Anholdt i Paris den 3. oktober 2010 i henhold til ICC-arrestordre for krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden begået af FDLR-tropper i det nordlige og det sydlige Kivu i 2009 og overført til Haag den 25. januar 2011. (b) Eksekutivsekretær for FDLR og næstformand for FDLR's øverste militærkommando indtil sin anholdelse. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 21.3.2009.

| (8) | Iruta Douglas Mpamo (alias (a) Mpano, (b) Douglas Iruta Mpamo). Fødselsdato: (a) 28.12.1965, (b) 29.12.1965. Fødested: (a) Bashali, Masisi, DR Congo (henviser til fødselsdato (a)), (b) Goma, DR Congo (henviser til fødselsdato (b), (c) Uvira). Nationalitet: congolesisk. Andre oplysninger: (a) Opholder sig pr. juni 2011 i Gisenyi, Rwanda. (b) Ejer af/direktør for selskabet Compagnie Aérienne des Grands Lacs og Great Lakes Business Company. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(8)

Iruta Douglas Mpamo (alias (a) Mpano, (b) Douglas Iruta Mpamo). Fødselsdato: (a) 28.12.1965, (b) 29.12.1965. Fødested: (a) Bashali, Masisi, DR Congo (henviser til fødselsdato (a)), (b) Goma, DR Congo (henviser til fødselsdato (b), (c) Uvira). Nationalitet: congolesisk. Andre oplysninger: (a) Opholder sig pr. juni 2011 i Gisenyi, Rwanda. (b) Ejer af/direktør for selskabet Compagnie Aérienne des Grands Lacs og Great Lakes Business Company. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005.

| (9) | Sylvestre Mudacumura (alias (a) Radja, (b) Mupenzi Bernard, (c) General Major Mupenzi, (d) General Mudacumura). Funktion: (a) Militær øverstbefalende for FDLR-FOCA. (b) politisk 1. næstformand og leder af FOCA's øverste kommando. Nationalitet: rwandisk. Andre oplysninger: Bor pr. juni 2011 i Kikomaskoven, nær Bogoyi, Walikale i den nordlige Kivu-provins. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(9)

Sylvestre Mudacumura (alias (a) Radja, (b) Mupenzi Bernard, (c) General Major Mupenzi, (d) General Mudacumura). Funktion: (a) Militær øverstbefalende for FDLR-FOCA. (b) politisk 1. næstformand og leder af FOCA's øverste kommando. Nationalitet: rwandisk. Andre oplysninger: Bor pr. juni 2011 i Kikomaskoven, nær Bogoyi, Walikale i den nordlige Kivu-provins. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005.

| (10) | Leodomir Mugaragu (alias: (a) Manzi Leon, (b) Leo Manzi). Fødselsdato: (a) 1954, (b) 1953. Fødselssted: (a) Kigali, Rwanda, (b) Rushashi (den nordlige provins), Rwanda. Funktion: FDLR/FOCA-stabschef med ansvar for administration. Andre oplysninger: (a) Ifølge offentligt tilgængelige kilder og officielle rapporter er Leodomir Mugaragu stabschef for Forces Combattantes Abucunguzi/Combatant Force for the Liberation of Rwanda (FOCA), FDLR's væbnede gren. (b) Ifølge officielle rapporter er Mugaragu en højtstående planlægger for FDLR's militære operationer i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo. (c) Pr. juni 2011 baseret i FDLR's hovedkvarter i Kikomaskoven, nær Bogoyi, Walikale i den nordlige Kivu-provins. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 23.12.2010. |
| --- | --- |

(10)

Leodomir Mugaragu (alias: (a) Manzi Leon, (b) Leo Manzi). Fødselsdato: (a) 1954, (b) 1953. Fødselssted: (a) Kigali, Rwanda, (b) Rushashi (den nordlige provins), Rwanda. Funktion: FDLR/FOCA-stabschef med ansvar for administration. Andre oplysninger: (a) Ifølge offentligt tilgængelige kilder og officielle rapporter er Leodomir Mugaragu stabschef for Forces Combattantes Abucunguzi/Combatant Force for the Liberation of Rwanda (FOCA), FDLR's væbnede gren. (b) Ifølge officielle rapporter er Mugaragu en højtstående planlægger for FDLR's militære operationer i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo. (c) Pr. juni 2011 baseret i FDLR's hovedkvarter i Kikomaskoven, nær Bogoyi, Walikale i den nordlige Kivu-provins. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 23.12.2010.

| (11) | Leopold Mujyambere (alias (a) Musenyeri, (b) Achille, (c) Frere Petrus Ibrahim. Fødselsdato: (a) 17.3.1962, (b) 1966 (formodentlig). Fødested: Kigali, Rwanda. Nationalitet: rwandisk. Andre oplysninger: (a) Er pr. juni 2011 øverstbefalende for den operationelle sektor i det sydlige Kivu, som nu kaldes »Amazon« i FDLR-FOCA. (b) Bor i Nyakaleke (sydøst for Mwenga i det sydlige Kivu). Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 21.3.2009. |
| --- | --- |

(11)

Leopold Mujyambere (alias (a) Musenyeri, (b) Achille, (c) Frere Petrus Ibrahim. Fødselsdato: (a) 17.3.1962, (b) 1966 (formodentlig). Fødested: Kigali, Rwanda. Nationalitet: rwandisk. Andre oplysninger: (a) Er pr. juni 2011 øverstbefalende for den operationelle sektor i det sydlige Kivu, som nu kaldes »Amazon« i FDLR-FOCA. (b) Bor i Nyakaleke (sydøst for Mwenga i det sydlige Kivu). Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 21.3.2009.

| (12) | Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Titel: Dr. Fødselsdato: 14.5.1963. Fødested: (a) Butera, Rwanda; (b) Ngoma, Butare, Rwanda. Nationalitet: rwandisk. Andre oplysninger: (a) Formand for FDLR og øverstkommanderende for FDLR's væbnede styrker. (b) Anholdt af de tyske myndigheder den 17. november 2009. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(12)

Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Titel: Dr. Fødselsdato: 14.5.1963. Fødested: (a) Butera, Rwanda; (b) Ngoma, Butare, Rwanda. Nationalitet: rwandisk. Andre oplysninger: (a) Formand for FDLR og øverstkommanderende for FDLR's væbnede styrker. (b) Anholdt af de tyske myndigheder den 17. november 2009. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005.

| (13) | Straton Musoni (alias I.O. Musoni). Fødselsdato: (a) 6.4.1961, (b) 4.6.1961. Fødested: Mugambazi, Kigali, Rwanda. Nationalitet: rwandisk. Andre oplysninger: (b) Anholdt af de tyske myndigheder den 17. november 2009. (b) Erstattet som 1. næstformand for FDLR. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 13.4.2007. |
| --- | --- |

(13)

Straton Musoni (alias I.O. Musoni). Fødselsdato: (a) 6.4.1961, (b) 4.6.1961. Fødested: Mugambazi, Kigali, Rwanda. Nationalitet: rwandisk. Andre oplysninger: (b) Anholdt af de tyske myndigheder den 17. november 2009. (b) Erstattet som 1. næstformand for FDLR. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 13.4.2007.

| (14) | Jules Mutebutsi (alias (a) Jules Mutebusi, (b) Jules Mutebuzi, (c) Colonel Mutebutsi). Fødested: 1964, Minembwe, Sydkivu, DR Congo. Nationalitet: congolesisk. Andre oplysninger: (a) Tidligere regional militær næstkommanderende i FARDC for 10. militærregion. (b) Arresteret af de rwandiske myndigheder i december 2007 og har siden boet i delvis frihed i Kigali (har ikke lov til at forlade landet). Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(14)

Jules Mutebutsi (alias (a) Jules Mutebusi, (b) Jules Mutebuzi, (c) Colonel Mutebutsi). Fødested: 1964, Minembwe, Sydkivu, DR Congo. Nationalitet: congolesisk. Andre oplysninger: (a) Tidligere regional militær næstkommanderende i FARDC for 10. militærregion. (b) Arresteret af de rwandiske myndigheder i december 2007 og har siden boet i delvis frihed i Kigali (har ikke lov til at forlade landet). Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005.

| (15) | Mathieu Chui Ngudjolo (alias Cui Ngudjolo). Andre oplysninger: (a) Arresteret af MONUC i oktober 2003 i Bunia. (b) Overgivet til Den Internationale Straffedomstol af regeringen i DR Congo den 7. februar 2008. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(15)

Mathieu Chui Ngudjolo (alias Cui Ngudjolo). Andre oplysninger: (a) Arresteret af MONUC i oktober 2003 i Bunia. (b) Overgivet til Den Internationale Straffedomstol af regeringen i DR Congo den 7. februar 2008. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005.

| (16) | Floribert Ngabu Njabu (alias (a) Floribert Njabu, (b) Floribert Ndjabu, (c) Floribert Ngabu, (d) Ndjabu). Andre oplysninger: (a) Formand for FNI. (b) Under husarrest i Kinshasa siden marts 2005. (c) Overført til Haag den 27. marts 2011 for at vidne i ICC-retssagerne. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(16)

Floribert Ngabu Njabu (alias (a) Floribert Njabu, (b) Floribert Ndjabu, (c) Floribert Ngabu, (d) Ndjabu). Andre oplysninger: (a) Formand for FNI. (b) Under husarrest i Kinshasa siden marts 2005. (c) Overført til Haag den 27. marts 2011 for at vidne i ICC-retssagerne. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005.

| (17) | Laurent Nkunda (alias (a) Laurent Nkunda Bwatare, (b) Laurent Nkundabatware, (c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, (d) Laurent Nkunda Batware, (e) General Nkunda, (f) Nkunda Mihigo Laurent, (g) Chairman, (h) Papa Six). Fødselsdato: (a) 6.2.1967, (b) 2.2.1967. Fødested: Nordkivu/Rutshuru, DR Congo (henviser til fødselsdato (a)). Nationalitet: congolesisk. Andre oplysninger: (a) Tidligere general i RCD-G. (b) Stifter af National Congress for the People’s Defense, 2006. (c) Senior officer i Rally for Congolese Democracy-Goma (RCD-G), 1998-2006. (d) Officer i Rwandan Patriotic Front (RPF), 1992-1998. (e) Arresteret af de rwandiske myndigheder i Rwanda i januar 2009 og erstattet som den øverstbefalende for CNDP. (f) Under husarrest i Kigali. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(17)

Laurent Nkunda (alias (a) Laurent Nkunda Bwatare, (b) Laurent Nkundabatware, (c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, (d) Laurent Nkunda Batware, (e) General Nkunda, (f) Nkunda Mihigo Laurent, (g) Chairman, (h) Papa Six). Fødselsdato: (a) 6.2.1967, (b) 2.2.1967. Fødested: Nordkivu/Rutshuru, DR Congo (henviser til fødselsdato (a)). Nationalitet: congolesisk. Andre oplysninger: (a) Tidligere general i RCD-G. (b) Stifter af National Congress for the People’s Defense, 2006. (c) Senior officer i Rally for Congolese Democracy-Goma (RCD-G), 1998-2006. (d) Officer i Rwandan Patriotic Front (RPF), 1992-1998. (e) Arresteret af de rwandiske myndigheder i Rwanda i januar 2009 og erstattet som den øverstbefalende for CNDP. (f) Under husarrest i Kigali. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005.

| (18) | Félicien Nsanzubukire (alias Fred Irakeza). Funktion: Første bataljonsleder af FDLR-FOCA (baseret i Uvira-Sange-området i det sydlige Kivu). Fødselsdato: 1967. Fødested: Murama, Kinyinya, Rubungo, Kigali, Rwanda. Nationalitet: rwandisk. Andre oplysninger: (a) Medlem af FDLR i hvert fald siden 1994 og har opereret i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo siden oktober 1998. (b) Bor pr. juni 2011 i Magunda, Mwenga-området i det sydlige Kivu. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 23.12.2010. |
| --- | --- |

(18)

Félicien Nsanzubukire (alias Fred Irakeza). Funktion: Første bataljonsleder af FDLR-FOCA (baseret i Uvira-Sange-området i det sydlige Kivu). Fødselsdato: 1967. Fødested: Murama, Kinyinya, Rubungo, Kigali, Rwanda. Nationalitet: rwandisk. Andre oplysninger: (a) Medlem af FDLR i hvert fald siden 1994 og har opereret i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo siden oktober 1998. (b) Bor pr. juni 2011 i Magunda, Mwenga-området i det sydlige Kivu. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 23.12.2010.

| (19) | Pacifique Ntawunguka (alias (a) Colonel Omega, (b) Nzeri, (c) Israel, (d) Pacifique Ntawungula). Funktion: Øverstbefalende for den operationelle sektor i det nordlige Kivu »SONOKI« af FDLR-FOCA. Fødselsdato: (a) 1.1.1964, (b) 1964 (formodentlig). Fødested: Gaseke, Gisenyi-provinsen, Rwanda. Nationalitet: rwandisk. Andre oplysninger: Bor pr. juni 2011 i Matembe i det nordlige Kivu. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 21.3.2009. |
| --- | --- |

(19)

Pacifique Ntawunguka (alias (a) Colonel Omega, (b) Nzeri, (c) Israel, (d) Pacifique Ntawungula). Funktion: Øverstbefalende for den operationelle sektor i det nordlige Kivu »SONOKI« af FDLR-FOCA. Fødselsdato: (a) 1.1.1964, (b) 1964 (formodentlig). Fødested: Gaseke, Gisenyi-provinsen, Rwanda. Nationalitet: rwandisk. Andre oplysninger: Bor pr. juni 2011 i Matembe i det nordlige Kivu. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 21.3.2009.

| (20) | James Nyakuni. Nationalitet: ugandisk. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(20)

James Nyakuni. Nationalitet: ugandisk. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005.

| (21) | Stanislas Nzeyimana (alias (a) Deogratias Bigaruka Izabayo, (b) Bigaruka, (c) Bigurura, (d) Izabayo Deo (e) Jules Mateso Mlamba). Funktion: Næstkommanderende for FDLR-FOCA. Fødselsdato: (a) 1.1.1966, (b) 1967 (formodentlig), (c) 28.8.1966. Fødested: Mugusa (Butare), Rwanda. Nationalitet: rwandisk. Andre oplysninger: Bor pr. juni 2011 i Mukoberwa i det nordlige Kivu. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 21.3.2009. |
| --- | --- |

(21)

Stanislas Nzeyimana (alias (a) Deogratias Bigaruka Izabayo, (b) Bigaruka, (c) Bigurura, (d) Izabayo Deo (e) Jules Mateso Mlamba). Funktion: Næstkommanderende for FDLR-FOCA. Fødselsdato: (a) 1.1.1966, (b) 1967 (formodentlig), (c) 28.8.1966. Fødested: Mugusa (Butare), Rwanda. Nationalitet: rwandisk. Andre oplysninger: Bor pr. juni 2011 i Mukoberwa i det nordlige Kivu. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 21.3.2009.

| (22) | Dieudonné Ozia Mazio (alias (a) Ozia Mazio, (b) Omari, (c) Mr Omari). Funktion: Formand for FEC (Fédération des Entreprises du Congo) i Aru-området. Fødselsdato: 6.6.1949. Fødested: Ariwara, DR Congo. Nationalitet: congolesisk. Andre oplysninger: Det formodes, at han døde i Ariwara den 23. september 2008. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(22)

Dieudonné Ozia Mazio (alias (a) Ozia Mazio, (b) Omari, (c) Mr Omari). Funktion: Formand for FEC (Fédération des Entreprises du Congo) i Aru-området. Fødselsdato: 6.6.1949. Fødested: Ariwara, DR Congo. Nationalitet: congolesisk. Andre oplysninger: Det formodes, at han døde i Ariwara den 23. september 2008. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005.

| (23) | Bosco Taganda (alias (a) Bosco Ntaganda, (b) Bosco Ntagenda, (c) General Taganda, (d) Lydia, (e) Terminator, (f) Tango, (g) Tango Romeo, (h) Major. Titel: Brigadegeneral. Funktion: Siden januar 2009 de facto næstkommanderende for de på hinanden følgende anti-FDLR-operationer »Umoja Wetu«, »Kimia II« og »Amani Leo« i det nordlige og det sydlige Kivu. Nationalitet: congolesisk. Fødselsdato: (a) 1973, (b) 1974. Fødested: Bigogwe, Rwanda. Andre oplysninger: (a) Flyttede som barn til Nyamitaba, Masisiområdet i det nordlige Kivu. (b) Bor pr. juni 2011 i Goma og ejer store farme i Ngunguområdet i Masisi-territoriet i det nordlige Kivu. (c) Udnævnt til brigadegeneral i FARDC ved præsidentielt dekret den 11. december 2004 efter Iturifredsaftalerne. (d) Tidligere stabschef i CNDP og blev militær øverstbefalende for CNDP efter anholdelsen af Laurent Nkunda i januar 2009. (e) UPC/L militærkommandør. (f) Stabschef for CNDP/FOCA. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(23)

Bosco Taganda (alias (a) Bosco Ntaganda, (b) Bosco Ntagenda, (c) General Taganda, (d) Lydia, (e) Terminator, (f) Tango, (g) Tango Romeo, (h) Major. Titel: Brigadegeneral. Funktion: Siden januar 2009 de facto næstkommanderende for de på hinanden følgende anti-FDLR-operationer »Umoja Wetu«, »Kimia II« og »Amani Leo« i det nordlige og det sydlige Kivu. Nationalitet: congolesisk. Fødselsdato: (a) 1973, (b) 1974. Fødested: Bigogwe, Rwanda. Andre oplysninger: (a) Flyttede som barn til Nyamitaba, Masisiområdet i det nordlige Kivu. (b) Bor pr. juni 2011 i Goma og ejer store farme i Ngunguområdet i Masisi-territoriet i det nordlige Kivu. (c) Udnævnt til brigadegeneral i FARDC ved præsidentielt dekret den 11. december 2004 efter Iturifredsaftalerne. (d) Tidligere stabschef i CNDP og blev militær øverstbefalende for CNDP efter anholdelsen af Laurent Nkunda i januar 2009. (e) UPC/L militærkommandør. (f) Stabschef for CNDP/FOCA. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005.

| (24) | Innocent Zimurinda (alias Zimulinda). Titel: Oberstløjtnant Fødselsdato: (a) 1.9.1972, (b) 1975. Fødested: Ngungu, Masisi-territoriet, provinsen Nordkivu, DR Congo. Titel: Oberst. Nationalitet: congolesisk. Andre oplysninger: (a) Integreret i FARDC i 2009 som oberstløjtnant, brigadechef i FARDC Kimia II Ops, med base i Ngunguområdet. (b) I juli 2009 forfremmet til fuldgyldig oberst og blev øverstbefalende for FARDC's sektor i Ngungu og senere i Kitchanga i FARDC Kimia II og Amani Leo Operations. (c) Selv om han ikke forekom i Congos præsidents bekendtgørelse af 31. december 2010 om udnævnelse af højtstående officerer i FARDC, fastholdt han de facto sin kommando over FARDC's 22. sektor i Kitchanga og bærer den nyligt tildelte FARDC-rang og -uniform. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 23.12.2010. |
| --- | --- |

(24)

Innocent Zimurinda (alias Zimulinda). Titel: Oberstløjtnant Fødselsdato: (a) 1.9.1972, (b) 1975. Fødested: Ngungu, Masisi-territoriet, provinsen Nordkivu, DR Congo. Titel: Oberst. Nationalitet: congolesisk. Andre oplysninger: (a) Integreret i FARDC i 2009 som oberstløjtnant, brigadechef i FARDC Kimia II Ops, med base i Ngunguområdet. (b) I juli 2009 forfremmet til fuldgyldig oberst og blev øverstbefalende for FARDC's sektor i Ngungu og senere i Kitchanga i FARDC Kimia II og Amani Leo Operations. (c) Selv om han ikke forekom i Congos præsidents bekendtgørelse af 31. december 2010 om udnævnelse af højtstående officerer i FARDC, fastholdt han de facto sin kommando over FARDC's 22. sektor i Kitchanga og bærer den nyligt tildelte FARDC-rang og -uniform. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 23.12.2010.

B.   JURIDISKE PERSONER, ENHEDER OG ORGANER

| (1) | Butembo Airlines (alias BAL). Adresse: Butembo, DR Congo. Andre oplysninger: Siden december 2008 har BAL ikke længere operativ godkendelse til flyvning i Den Demokratiske Republik Congo. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 13.4.2007. |
| --- | --- |

(1)

Butembo Airlines (alias BAL). Adresse: Butembo, DR Congo. Andre oplysninger: Siden december 2008 har BAL ikke længere operativ godkendelse til flyvning i Den Demokratiske Republik Congo. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 13.4.2007.

| (2) | Congomet Trading House. Adresse: Butembo, Nordkivu, DR Congo. Andre oplysninger: (a) Eksisterer ikke længere som et guldhandelshus i Butembo i det nordlige Kivu. (b) Tidligere opført som CONGOCOM. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 13.4.2007. |
| --- | --- |

(2)

Congomet Trading House. Adresse: Butembo, Nordkivu, DR Congo. Andre oplysninger: (a) Eksisterer ikke længere som et guldhandelshus i Butembo i det nordlige Kivu. (b) Tidligere opført som CONGOCOM. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 13.4.2007.

| (3) | Compagnie Aérienne des Grands Lacs (CAGL), (alias Great Lakes Business Company (GLBC)). Adresse: (a) CAGL: Avenue President Mobutu, Goma, (CAGL har også et kontor i Gisenyi, Rwanda) (b) GLBC: Postboks 315, Goma, DR Congo (GLBC har også kontor i Gisenyi, Rwanda). Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 13.4.2007. |
| --- | --- |

(3)

Compagnie Aérienne des Grands Lacs (CAGL), (alias Great Lakes Business Company (GLBC)). Adresse: (a) CAGL: Avenue President Mobutu, Goma, (CAGL har også et kontor i Gisenyi, Rwanda) (b) GLBC: Postboks 315, Goma, DR Congo (GLBC har også kontor i Gisenyi, Rwanda). Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 13.4.2007.

| (4) | Machanga ltd. Adresse: Kampala, Uganda. Andre oplysninger: (a) Guldeksportfirma (Direktører: Rajendra Kumar Vaya og Hirendra M. Vaya). (b) I 2010 blev aktiver, der tilhører Machanga, på kontoen i Emirates Gold, indefrosset af Bank of Nova Scotia Mocatta (UK). Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 13.4.2007. |
| --- | --- |

(4)

Machanga ltd. Adresse: Kampala, Uganda. Andre oplysninger: (a) Guldeksportfirma (Direktører: Rajendra Kumar Vaya og Hirendra M. Vaya). (b) I 2010 blev aktiver, der tilhører Machanga, på kontoen i Emirates Gold, indefrosset af Bank of Nova Scotia Mocatta (UK). Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 13.4.2007.

| (5) | Tous Pour la Paix et le Développement (alias TPD). Adresse: Goma, Nordkivu, DR Congo. Andre oplysninger: (a) TPD er en ong. (b) Goma med provinskomitéer i det sydlige Kivu, det vestlige Kasai, det østlige Kasai og Maniema. (c) Har officielt indstillet alle aktiviteter siden 2008. (d) I praksis er TPD-kontorer pr. juni 2011 åbne og involveret i sager vedrørende tilbagesendelse af internt fordrevne, initiativer til forsoning af samfund, bilæggelse af jordtvister, osv. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005. |
| --- | --- |

(5)

Tous Pour la Paix et le Développement (alias TPD). Adresse: Goma, Nordkivu, DR Congo. Andre oplysninger: (a) TPD er en ong. (b) Goma med provinskomitéer i det sydlige Kivu, det vestlige Kasai, det østlige Kasai og Maniema. (c) Har officielt indstillet alle aktiviteter siden 2008. (d) I praksis er TPD-kontorer pr. juni 2011 åbne og involveret i sager vedrørende tilbagesendelse af internt fordrevne, initiativer til forsoning af samfund, bilæggelse af jordtvister, osv. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 10.11.2005.

| (6) | Uganda Commercial Impex (UCI) ltd. Adresse: (a) Kajoka Street, Kisemente, Kampala, Uganda, (b) postboks 22709, Kampala, Uganda. Andre oplysninger: (a) Guldeksportfirma (Tidligere direktører: Kunal Lodhia og J.V. Lodhia). (b) I januar 2011 meddelte de ugandiske myndigheder komitéen, at Emirates Gold efter en undtagelse for sine kapitalinteresser tilbagebetalte UCI's gæld til Crane Bank i Kampala, hvilket førte til endelig lukning af dets konti. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 13.4.2007.« |
| --- | --- |

(6)

Uganda Commercial Impex (UCI) ltd. Adresse: (a) Kajoka Street, Kisemente, Kampala, Uganda, (b) postboks 22709, Kampala, Uganda. Andre oplysninger: (a) Guldeksportfirma (Tidligere direktører: Kunal Lodhia og J.V. Lodhia). (b) I januar 2011 meddelte de ugandiske myndigheder komitéen, at Emirates Gold efter en undtagelse for sine kapitalinteresser tilbagebetalte UCI's gæld til Crane Bank i Kampala, hvilket førte til endelig lukning af dets konti. Den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede dato: 13.4.2007.«

---

| 1.11.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 285/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 285/6

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1098/2011

af 27. oktober 2011

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Image (Jinxiang Da Suan) (BGB)]

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I medfør af artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Folkerepublikken Kinas ansøgning om registrering af betegnelsen »

  (Jinxiang Da Suan)« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Image

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør denne betegnelse registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør denne betegnelse registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget til denne forordning registreres.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 37 af 5.2.2011, s. 20.

2

---

BILAG

Landbrugsprodukter til konsum, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.6.   Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet.

FOLKEREPUBLIKKEN KINA

Image (Jinxiang Da Suan) (BGB)

---

| 1.11.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 285/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 285/8

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1099/2011

af 27. oktober 2011

om forbud mod fiskeri efter rødspætte i VII f og VII g fra fartøjer, der fører belgisk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) nr. 57/2011 af 18. januar 2011 om fastsættelse for 2011 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande (2) er der fastsat kvoter for 2011. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) nr. 57/2011 af 18. januar 2011 om fastsættelse for 2011 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande (2) er der fastsat kvoter for 2011.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2011 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2011 er opbrugt.

| (3) | Derfor bør fiskeri efter den pågældende bestand forbydes — |
| --- | --- |

(3)

Derfor bør fiskeri efter den pågældende bestand forbydes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2011 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den bestand, der er omhandlet i samme bilag, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag. Det er navnlig forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fisk af denne bestand fanget af de pågældende fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Lowri EVANS

Generaldirektør for maritime anliggender og fiskeri

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 24 af 27.1.2011, s. 1.

2

---

BILAG

| Nr. | 59/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Belgien |
| Bestand | PLE/7FG |
| Art | Rødspætte (Pleuronectes platessa) |
| Område | VII f og VII g |
| Dato | 1.10.2011 |

Nr.

59/T&Q

Medlemsstat

Belgien

Bestand

PLE/7FG

Art

Rødspætte (Pleuronectes platessa)

Område

VII f og VII g

Dato

1.10.2011

---

| 1.11.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 285/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 285/10

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1100/2011

af 31. oktober 2011

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår godkendelsesbetingelserne for aktivstofferne dicamba, difenoconazol og imazaquin

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 13, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aktivstofferne dicamba, difenoconazol og imazaquin blev optaget i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (2) ved Kommissionens direktiv 2008/69/EF (3) i overensstemmelse med proceduren i artikel 11b i Kommissionens forordning (EF) nr. 1490/2002 af 14. august 2002 om yderligere bestemmelser for iværksættelsen af tredje fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i Rådets direktiv 91/414/EØF, og om ændring af forordning (EF) nr. 451/2000 (4). Efter at direktiv 91/414/EØF blev erstattet af forordning (EF) nr. 1107/2009, betragtes disse stoffer som godkendt i henhold til nævnte forordning og opføres i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (5). |
| --- | --- |

(1)

Aktivstofferne dicamba, difenoconazol og imazaquin blev optaget i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (2) ved Kommissionens direktiv 2008/69/EF (3) i overensstemmelse med proceduren i artikel 11b i Kommissionens forordning (EF) nr. 1490/2002 af 14. august 2002 om yderligere bestemmelser for iværksættelsen af tredje fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i Rådets direktiv 91/414/EØF, og om ændring af forordning (EF) nr. 451/2000 (4). Efter at direktiv 91/414/EØF blev erstattet af forordning (EF) nr. 1107/2009, betragtes disse stoffer som godkendt i henhold til nævnte forordning og opføres i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (5).

| (2) | I overensstemmelse med artikel 12a i forordning (EF) nr. 1490/2002 forelagde Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) Kommissionen konklusionerne vedrørende peer reviewet for difenoconazol (6), dicamba (7) og imazaquin (8) den 17. december 2010. Disse konklusioner er blevet behandlet af medlemsstaterne og Kommissionen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og behandlingen blev afsluttet den 27. september 2011 med Kommissionens reviderede vurderingsrapporter om difenoconazol, dicamba og imazaquin. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med artikel 12a i forordning (EF) nr. 1490/2002 forelagde Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) Kommissionen konklusionerne vedrørende peer reviewet for difenoconazol (6), dicamba (7) og imazaquin (8) den 17. december 2010. Disse konklusioner er blevet behandlet af medlemsstaterne og Kommissionen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og behandlingen blev afsluttet den 27. september 2011 med Kommissionens reviderede vurderingsrapporter om difenoconazol, dicamba og imazaquin.

| (3) | Kommissionen opfordrede i overensstemmelse med artikel 12, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1107/2009 anmelderne til at fremsætte deres bemærkninger om autoritetens konklusioner. Kommissionen opfordrede endvidere i overensstemmelse med artikel 13, stk. 1, i samme forordning anmelderne til at fremsætte bemærkninger om udkastet til reviderede vurderingsrapporter om dicamba, difenoconazol og imazaquin. Anmelderne fremsatte deres bemærkninger, og Kommissionen har gennemgået disse nøje. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen opfordrede i overensstemmelse med artikel 12, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1107/2009 anmelderne til at fremsætte deres bemærkninger om autoritetens konklusioner. Kommissionen opfordrede endvidere i overensstemmelse med artikel 13, stk. 1, i samme forordning anmelderne til at fremsætte bemærkninger om udkastet til reviderede vurderingsrapporter om dicamba, difenoconazol og imazaquin. Anmelderne fremsatte deres bemærkninger, og Kommissionen har gennemgået disse nøje.

| (4) | Det bekræftes, at aktivstofferne dicamba, difenoconazol og imazaquin skal betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(4)

Det bekræftes, at aktivstofferne dicamba, difenoconazol og imazaquin skal betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009.

| (5) | Det er i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1107/2009, sammenholdt med samme forordnings artikel 6, og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden nødvendigt at ændre godkendelsesbetingelserne for dicamba, difenoconazol og imazaquin. Det bør navnlig kræves, at der fremlægges yderligere bekræftende oplysninger. |
| --- | --- |

(5)

Det er i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1107/2009, sammenholdt med samme forordnings artikel 6, og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden nødvendigt at ændre godkendelsesbetingelserne for dicamba, difenoconazol og imazaquin. Det bør navnlig kræves, at der fremlægges yderligere bekræftende oplysninger.

| (6) | Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(6)

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (7) | Før anvendelsen af denne forordning bør medlemsstaterne, anmelderne og indehaverne af godkendelser af plantebeskyttelsesmidler have en rimelig frist til at opfylde de krav, som ændringen af betingelserne medfører. |
| --- | --- |

(7)

Før anvendelsen af denne forordning bør medlemsstaterne, anmelderne og indehaverne af godkendelser af plantebeskyttelsesmidler have en rimelig frist til at opfylde de krav, som ændringen af betingelserne medfører.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. maj 2012.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. oktober 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1.

2

(3)  EUT L 172 af 2.7.2008, s. 9.

3

(4)  EFT L 224 af 21.8.2002, s. 23.

4

(5)  EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1.

5

(6)  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, »Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance difenoconazole«. EFSA Journal 2011; 9(1):1967. [71 ff.]. doi:10.2903/j.efsa.2011.1967. Foreligger online: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

6

EFSA Journal

(7)  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, »Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dicamba«. EFSA Journal 2011; 9(1):1965. [52 ff.] doi:10.2903/j.efsa.2011.1965. Foreligger online: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

7

EFSA Journal

(8)  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, »Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance imazaquin«. EFSA Journal 2011; 9(1):1968. [57 ff.]. doi:10.2903/j.efsa.2011.1968. Foreligger online: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

8

EFSA Journal

---

BILAG

I del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 foretages følgende ændringer:

| 1) | Nummer 172 vedrørende aktivstoffet dicamba affattes således:











  Nr. | Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr. | IUPAC-navn | Renhed | Godkendelsesdato | Udløbsdato for stoffets godkendelse | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »172 | Dicamba
  CAS-nr.: 1918-00-9
  CIPAC-nr. 85 | 3,6-Dichlor-2-methoxybenzoesyre | ≥ 850 g/kg | 1. januar 2009 | 31. december 2018 | DEL A
  Må kun tillades anvendt som herbicid.
  DEL B
  Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om dicamba, særlig tillæg I og II, som færdigbehandlet i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 27. september 2011.
  Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på at beskytte planter, der ikke er målarter.
  Anvendelsesbetingelserne skal omfatte passende risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.
  Anmelderen fremlægger bekræftende oplysninger om:






  a) | identifikation og kvantitativ bestemmelse af en gruppe af jordomdannelsesprodukter dannet i en jordinkubationsundersøgelse |

1)

Nummer 172 vedrørende aktivstoffet dicamba affattes således:

Nr.

Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr.

IUPAC-navn

Renhed

Godkendelsesdato

Udløbsdato for stoffets godkendelse

Særlige bestemmelser

»172

Dicamba

CAS-nr.: 1918-00-9

CIPAC-nr. 85

3,6-Dichlor-2-methoxybenzoesyre

≥ 850 g/kg

1. januar 2009

31. december 2018

DEL A

Må kun tillades anvendt som herbicid.

DEL B

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om dicamba, særlig tillæg I og II, som færdigbehandlet i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 27. september 2011.

Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på at beskytte planter, der ikke er målarter.

Anvendelsesbetingelserne skal omfatte passende risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.

Anmelderen fremlægger bekræftende oplysninger om:

a)

identifikation og kvantitativ bestemmelse af en gruppe af jordomdannelsesprodukter dannet i en jordinkubationsundersøgelse

| b) | risikoen for transport med luften over lange afstande. |
| --- | --- |

b)

risikoen for transport med luften over lange afstande.

Anmelderen fremlægger disse oplysninger for medlemsstaterne, Kommissionen og autoriteten senest den 30. november 2013.«

| 2) | Nummer 173 vedrørende aktivstoffet difenoconazol affattes således:











  Nr. | Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr. | IUPAC-navn | Renhed | Godkendelsesdato | Udløbsdato for stoffets godkendelse | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »173 | Difenoconazol
  CAS-nr.: 119446-68-3
  CIPAC-nr. 687 | 3-Chlor-4-[(2RS,4RS;2RS,4SR)-4-methyl-2-(1H-1,2,4-triazol-1-ylmethyl)-1,3-dioxolan-2-yl]phenyl 4-chlorphenylether | ≥ 940g/kg
  Toluen: et indhold på højst 5 g/kg | 1. januar 2009 | 31. december 2018 | DEL A
  Må kun tillades anvendt som fungicid.
  DEL B
  Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyntil konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om difenoconazol, særlig tillæg I og II, som færdigbehandlet i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 27. september 2011.
  Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på at beskytte vandorganismer.
  Anvendelsesbetingelserne skal omfatte passende risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.
  Anmelderen fremlægger bekræftende oplysninger om:






  a) | yderligere data om specifikationen for det tekniske materiale |

2)

Nummer 173 vedrørende aktivstoffet difenoconazol affattes således:

Nr.

Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr.

IUPAC-navn

Renhed

Godkendelsesdato

Udløbsdato for stoffets godkendelse

Særlige bestemmelser

»173

Difenoconazol

CAS-nr.: 119446-68-3

CIPAC-nr. 687

3-Chlor-4-[(2RS,4RS;2RS,4SR)-4-methyl-2-(1H-1,2,4-triazol-1-ylmethyl)-1,3-dioxolan-2-yl]phenyl 4-chlorphenylether

≥ 940g/kg

Toluen: et indhold på højst 5 g/kg

1. januar 2009

31. december 2018

DEL A

Må kun tillades anvendt som fungicid.

DEL B

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyntil konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om difenoconazol, særlig tillæg I og II, som færdigbehandlet i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 27. september 2011.

Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på at beskytte vandorganismer.

Anvendelsesbetingelserne skal omfatte passende risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.

Anmelderen fremlægger bekræftende oplysninger om:

a)

yderligere data om specifikationen for det tekniske materiale

| b) | restkoncentrationer af metabolitterne af triazolderivater i primærafgrøder, vekselafgrøder, forarbejdede varer og animalske produkter |
| --- | --- |

b)

restkoncentrationer af metabolitterne af triazolderivater i primærafgrøder, vekselafgrøder, forarbejdede varer og animalske produkter

| c) | risikoen for hormonforstyrrende virkninger på fisk (fuld livscyklusundersøgelse for fisk) og den kroniske risiko for regnorme ved aktivstoffet og metabolitten CGA 205375 (1) |
| --- | --- |

c)

risikoen for hormonforstyrrende virkninger på fisk (fuld livscyklusundersøgelse for fisk) og den kroniske risiko for regnorme ved aktivstoffet og metabolitten CGA 205375 (1)

| d) | de mulige konsekvenser af det variable isomerforhold i det tekniske materiale og af den præferentielle nedbrydning og/eller omdannelse af isomerblandingen for arbejdstagerrisikovurderingen, forbrugerrisikovurderingen og for miljøet. |
| --- | --- |

d)

de mulige konsekvenser af det variable isomerforhold i det tekniske materiale og af den præferentielle nedbrydning og/eller omdannelse af isomerblandingen for arbejdstagerrisikovurderingen, forbrugerrisikovurderingen og for miljøet.

Anmelderen forelægger medlemsstaterne, Kommissionen og autoriteten de oplysninger, der er anført i litra a), senest den 31. maj 2012, de oplysninger, der er anført i litra b) og c), senest den 30. november 2013 og de oplysninger, der er anført i litra d), senest to år efter, at der er vedtaget specifikke retningslinjer.«

| 3) | Nummer 175 vedrørende aktivstoffet imazaquin affattes således:











  Nr. | Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr. | IUPAC-navn | Renhed | Godkendelsesdato | Udløbsdato for stoffets godkendelse | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »175 | Imazaquin
  CAS-nr.: 81335-37-7
  CIPAC-nr. 699 | 2-[(RS)-4-Isopropyl-4-methyl-5-oxo-2-imidazolin-2-yl]quinolin-3-carboxylsyre | ≥ 960 g/kg (racemisk blanding) | 1. januar 2009 | 31. december 2018 | DEL A
  Må kun tillades anvendt som plantevækstregulerende middel.
  DEL B
  Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn tilkonklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om imazaquin, særlig tillæg I og II, som færdigbehandlet i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 27. september 2011.
  Anmelderen fremlægger bekræftende oplysninger om:






  a) | yderligere data om specifikationen for det tekniske materiale |

3)

Nummer 175 vedrørende aktivstoffet imazaquin affattes således:

Nr.

Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr.

IUPAC-navn

Renhed

Godkendelsesdato

Udløbsdato for stoffets godkendelse

Særlige bestemmelser

»175

Imazaquin

CAS-nr.: 81335-37-7

CIPAC-nr. 699

2-[(RS)-4-Isopropyl-4-methyl-5-oxo-2-imidazolin-2-yl]quinolin-3-carboxylsyre

≥ 960 g/kg (racemisk blanding)

1. januar 2009

31. december 2018

DEL A

Må kun tillades anvendt som plantevækstregulerende middel.

DEL B

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn tilkonklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om imazaquin, særlig tillæg I og II, som færdigbehandlet i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 27. september 2011.

Anmelderen fremlægger bekræftende oplysninger om:

a)

yderligere data om specifikationen for det tekniske materiale

| b) | de mulige konsekvenser af det variable isomerforhold i det tekniske materiale og af den præferentielle nedbrydning og/eller omdannelse af isomerblandingen for arbejdstagerrisikovurderingen, forbrugerrisikovurderingen og for miljøet. |
| --- | --- |

b)

de mulige konsekvenser af det variable isomerforhold i det tekniske materiale og af den præferentielle nedbrydning og/eller omdannelse af isomerblandingen for arbejdstagerrisikovurderingen, forbrugerrisikovurderingen og for miljøet.

Anmelderen forelægger medlemsstaterne, Kommissionen og autoriteten de oplysninger, der er anført i litra a), senest den 31. maj 2012 og de oplysninger, der er anført i litra b), senest to år efter, at der er vedtaget specifikke retningslinjer.«

---

(1)  1-[2-[2-Chlor-4-(4-chlor-phenoxy)-phenyl]-2-1H-[1,2,4]triazol-yl]-ethanol.

---

| 1.11.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 285/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 285/15

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1101/2011

af 31. oktober 2011

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtning:

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 1. november 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. oktober 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | AL | 82,9 |
| MA | 44,5 |
| MK | 60,2 |
| TR | 67,1 |
| ZZ | 63,7 |
| 0707 00 05 | EG | 151,1 |
| JO | 191,6 |
| TR | 150,5 |
| ZZ | 164,4 |
| 0709 90 70 | TR | 129,6 |
| ZZ | 129,6 |
| 0805 50 10 | AR | 55,2 |
| CL | 76,1 |
| TR | 59,0 |
| ZA | 84,2 |
| ZZ | 68,6 |
| 0806 10 10 | BR | 231,1 |
| CL | 71,4 |
| TR | 132,1 |
| US | 252,5 |
| ZA | 67,9 |
| ZZ | 151,0 |
| 0808 10 80 | AR | 48,0 |
| BR | 86,4 |
| CA | 92,8 |
| NZ | 118,9 |
| US | 86,2 |
| ZA | 121,2 |
| ZZ | 92,3 |
| 0808 20 50 | CN | 70,6 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 100,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

AL

82,9

MA

44,5

MK

60,2

TR

67,1

ZZ

63,7

0707 00 05

EG

151,1

JO

191,6

TR

150,5

ZZ

164,4

0709 90 70

TR

129,6

ZZ

129,6

0805 50 10

AR

55,2

CL

76,1

TR

59,0

ZA

84,2

ZZ

68,6

0806 10 10

BR

231,1

CL

71,4

TR

132,1

US

252,5

ZA

67,9

ZZ

151,0

0808 10 80

AR

48,0

BR

86,4

CA

92,8

NZ

118,9

US

86,2

ZA

121,2

ZZ

92,3

0808 20 50

CN

70,6

TR

130,3

ZZ

100,5

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 1.11.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 285/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 285/17

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1102/2011

af 31. oktober 2011

om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 1. november 2011

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1)

under henvisning til Kommissionens forordning (EU) nr. 642/2010 af 20. juli 2010 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår importtold for korn (2), særlig artikel 2, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 er importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002, ex 1005 undtagen hybridmajs til udsæd, og ex 1007 undtagen hybridsorghum til udsæd, lig med interventionsprisen for sådanne produkter ved import forhøjet med 55 % minus cif-importprisen for den pågældende sending. Denne told kan dog ikke overstige toldsatsen i den fælles toldtarif. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 er importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002, ex 1005 undtagen hybridmajs til udsæd, og ex 1007 undtagen hybridsorghum til udsæd, lig med interventionsprisen for sådanne produkter ved import forhøjet med 55 % minus cif-importprisen for den pågældende sending. Denne told kan dog ikke overstige toldsatsen i den fælles toldtarif.

| (2) | Ifølge artikel 136, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1234/2007 skal der med henblik på beregning af importtolden som omhandlet i nævnte artikels stk. 1 regelmæssigt fastsættes repræsentative cif-importpriser for de pågældende produkter. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 136, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1234/2007 skal der med henblik på beregning af importtolden som omhandlet i nævnte artikels stk. 1 regelmæssigt fastsættes repræsentative cif-importpriser for de pågældende produkter.

| (3) | Ifølge artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 642/2010 er den pris, der skal anvendes ved beregning af importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 og 1007 00 90 den daglige repræsentative cif-importpris fastlagt efter metoden i nævnte forordnings artikel 5. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 642/2010 er den pris, der skal anvendes ved beregning af importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 og 1007 00 90 den daglige repræsentative cif-importpris fastlagt efter metoden i nævnte forordnings artikel 5.

| (4) | Importtolden bør fastsættes for perioden fra den 1. november 2011 og gælde, indtil en ny importtold træder i kraft — |
| --- | --- |

(4)

Importtolden bør fastsættes for perioden fra den 1. november 2011 og gælde, indtil en ny importtold træder i kraft —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Fra den 1. november 2011 gælder den importtold, der er fastsat i bilag I til nærværende forordning på grundlag af elementerne i bilag II, for korn som omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 1. november 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. oktober 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 187 af 21.7.2010, s. 5.

2

---

BILAG I

Importtold for produkter som omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 gældende fra den 1. november 2011

| KN-kode | Varebeskrivelse | Importtold (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Hård HVEDE af høj kvalitet | 0,00 |
| af middel kvalitet | 0,00 |
| af lav kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | Blød HVEDE, til udsæd | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Blød HVEDE af høj kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUG | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAJS til udsæd, undtagen hybridmajs | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAJS, undtagen til udsæd (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | SORGHUM i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd | 0,00 |

KN-kode

Varebeskrivelse

Importtold (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Hård HVEDE af høj kvalitet

0,00

af middel kvalitet

0,00

af lav kvalitet

0,00

1001 90 91

Blød HVEDE, til udsæd

0,00

ex 1001 90 99

Blød HVEDE af høj kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd

0,00

1002 00 00

RUG

0,00

1005 10 90

MAJS til udsæd, undtagen hybridmajs

0,00

1005 90 00

MAJS, undtagen til udsæd (2)

0,00

1007 00 90

SORGHUM i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd

0,00

---

(1)  For varer, der ankommer til Unionen via Atlanterhavet eller Suezkanalen, kan importøren i henhold til artikel 2, stk. 4, i forordning (EU) nr. 642/2010 opnå en nedsættelse af tolden på:

| — | 3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet eller Sortehavet |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet eller Sortehavet

| — | 2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst.

(2)  Importøren kan opnå en fast nedsættelse på 24 EUR/t, når betingelserne i artikel 3, forordning (EU) nr. 642/2010 opfyldes.

---

BILAG II

Elementer til beregning af tolden, jf. bilag I

17.10.2011-28.10.2011

| 1) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 642/2010:










  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Blød hvede (1) | Majs | Hård hvede, høj kvalitet | Hård hvede, middel kvalitet (2) | Hård hvede, lav kvalitet (3) |
| Børs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Notering | 255,94 | 183,46 | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 351,22 | 341,22 | 321,22 |
| Præmie for Golfen | — | 17,04 | — | — | — |
| Præmie for The Great Lakes | 20,99 | — | — | — | — |

1)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 642/2010:

(EUR/t)

Blød hvede (1)

Majs

Hård hvede, høj kvalitet

Hård hvede, middel kvalitet (2)

Hård hvede, lav kvalitet (3)

Børs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Notering

255,94

183,46

—

—

—

Pris fob USA

—

—

351,22

341,22

321,22

Præmie for Golfen

—

17,04

—

—

—

Præmie for The Great Lakes

20,99

—

—

—

—

| 2) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 642/2010:






  Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam | 19,60 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fragt/omkostninger: The Great Lakes–Rotterdam | 52,90 EUR/t |

2)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 642/2010:

Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam

19,60 EUR/t

Fragt/omkostninger: The Great Lakes–Rotterdam

52,90 EUR/t

---

(1)  Positiv præmie på 14 EUR/t indbefattet (artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 642/2010).

(2)  Negativ præmie på 10 EUR/t (artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 642/2010).

(3)  Negativ præmie på 30 EUR/t (artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 642/2010).

---

| 1.11.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 285/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 285/20

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1103/2011

af 31. oktober 2011

om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 971/2011 for produktionsåret 2011/12

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 951/2006 af 30. juni 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 for så vidt angår handel med tredjelande inden for sukkersektoren (2), særlig artikel 36, stk. 2, andet afsnit, andet punktum, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2011/12 er fastsat ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 971/2011 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1092/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2011/12 er fastsat ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 971/2011 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1092/2011 (4).

| (2) | De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter bestemmelserne og reglerne i forordning (EF) nr. 951/2006 — |
| --- | --- |

(2)

De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter bestemmelserne og reglerne i forordning (EF) nr. 951/2006 —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for de produkter, der er omhandlet i artikel 36 i forordning (EF) nr. 951/2006, og fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 971/2011 for produktionsåret 2011/12, ændres og er anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 1. november 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. oktober 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178 af 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 254 af 30.9.2011, s. 12.

3

(4)  EUT L 281 af 28.10.2011, s. 25.

4

---

BILAG

De ændrede repræsentative priser og den ændrede tillægsimporttold for hvidt sukker, råsukker og produkter i KN-kode 1702 90 95, der er gældende fra den 1. november 2011

| (EUR) |
| --- |
| KN-kode | Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt | Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt |
| 1701 11 10 (1) | 46,76 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 46,76 | 0,88 |
| 1701 12 10 (1) | 46,76 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 46,76 | 0,58 |
| 1701 91 00 (2) | 49,57 | 2,60 |
| 1701 99 10 (2) | 49,57 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,57 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

KN-kode

Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

1701 11 10 (1)

46,76

0,00

1701 11 90 (1)

46,76

0,88

1701 12 10 (1)

46,76

0,00

1701 12 90 (1)

46,76

0,58

1701 91 00 (2)

49,57

2,60

1701 99 10 (2)

49,57

0,00

1701 99 90 (2)

49,57

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt III, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(2)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt II, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(3)  Fastsættelse pr. 1 % af indhold af saccharose.

---

AFGØRELSER

| 1.11.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 285/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 285/22

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 10. oktober 2011

om at modsætte sig Europa-Kommissionens vedtagelse af udkastet til direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF, for så vidt angår listen over forsvarsrelaterede produkter

(2011/713/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (1), særlig artikel 5a, stk. 3, litra b),

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (2),

under henvisning til udkastet til Kommissionens direktiv om ændring af direktiv 2009/43/EF, som Kommissionen den 15. juli 2011 forelagde Rådet til kontrol i overensstemmelse med artikel 5a, stk. 3, litra a), i afgørelse 1999/468/EF, og

ud fra følgende betragtning:

Det udkast til direktiv, som Kommissionen har forelagt, er mere vidtgående end de gennemførelsesbeføjelser, der er fastlagt i basisretsakten, idet det pålægger medlemsstaterne at meddele deres gennemførelsesforanstaltninger i form af sammenligningstabeller —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I overensstemmelse med artikel 5a, stk. 3, litra b), i afgørelse 1999/468/EF modsætter Rådet sig Kommissionens vedtagelse af udkastet til direktiv om ændring af direktiv 2009/43/EF, som Kommissionen har forelagt Rådet til kontrol i overensstemmelse med artikel 5a, stk. 3, litra a), i afgørelse 1999/468/EF.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 10. oktober 2011.

På Rådets vegne

A. KRASZEWSKI

Formand

---

(1)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

1

(2)  EUT L 146 af 10.6.2009, s. 1.

2

---

| 1.11.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 285/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 285/23

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 11. oktober 2011

om ændring af afgørelse 1999/70/EF om de nationale centralbankers eksterne revisorer for så vidt angår de eksterne revisorer for Banco de Portugal

(2011/714/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til protokollen om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 27.1,

under henvisning til Den Europæiske Centralbanks henstilling ECB/2011/11 af 25. august 2011 til Rådet for Den Europæiske Union om de eksterne revisorer for Banco de Portugal (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for Eurosystemets nationale centralbanker skal revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(1)

Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for Eurosystemets nationale centralbanker skal revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.

| (2) | Mandatet for de nuværende eksterne revisorer for Banco de Portugal udløb efter revisionen for regnskabsåret 2010. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2011. |
| --- | --- |

(2)

Mandatet for de nuværende eksterne revisorer for Banco de Portugal udløb efter revisionen for regnskabsåret 2010. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2011.

| (3) | Banco de Portugal har valgt PricewaterhouseCoopers & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. som sine eksterne revisorer for regnskabsårene 2011-2016. |
| --- | --- |

(3)

Banco de Portugal har valgt PricewaterhouseCoopers & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. som sine eksterne revisorer for regnskabsårene 2011-2016.

| (4) | ECB's Styrelsesråd har henstillet, at PricewaterhouseCoopers & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. bør udnævnes til eksterne revisorer for Banco de Portugal for regnskabsårene 2011-2016. |
| --- | --- |

(4)

ECB's Styrelsesråd har henstillet, at PricewaterhouseCoopers & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. bør udnævnes til eksterne revisorer for Banco de Portugal for regnskabsårene 2011-2016.

| (5) | ECB's Styrelsesråds henstilling bør følges, og Rådets afgørelse 1999/70/EF (2) bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(5)

ECB's Styrelsesråds henstilling bør følges, og Rådets afgørelse 1999/70/EF (2) bør ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 1, stk. 10, i afgørelse 1999/70/EF affattes således:

»10.   PricewaterhouseCoopers & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. godkendes hermed som eksterne revisorer for Banco de Portugal for regnskabsårene 2011-2016.«.

Artikel 2

Denne afgørelse får virkning på dagen for meddelelsen.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Den Europæiske Centralbank.

Udfærdiget i Luxembourg, den 11. oktober 2011.

På Rådets vegne

M. DOWGIELEWICZ

Formand

---

(1)  EUT C 258 af 2.9.2011, s. 1.

1

(2)  EFT L 22 af 29.1.1999, s. 69.

2

---

| 1.11.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 285/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 285/24

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 27. oktober 2011

om elektronisk udveksling med Letland af dna-oplysninger

(2011/715/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til Rådets afgørelse 2008/615/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (1), særlig artikel 2, stk. 3, og artikel 25,

under henvisning til Rådets afgørelse 2008/616/RIA af 23. juni 2008 om gennemførelse af afgørelse 2008/615/RIA (2), særlig artikel 20 og kapitel 4 i bilaget, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til protokollen om overgangsbestemmelser, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og til traktaten om Det Europæiske Atomenergifællesskab, bevares retsvirkningerne af retsakter, der er vedtaget af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer inden Lissabontraktatens ikrafttrædelse, så længe disse retsakter ikke er ophævet, annulleret eller ændret i medfør af traktaterne. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til protokollen om overgangsbestemmelser, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og til traktaten om Det Europæiske Atomenergifællesskab, bevares retsvirkningerne af retsakter, der er vedtaget af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer inden Lissabontraktatens ikrafttrædelse, så længe disse retsakter ikke er ophævet, annulleret eller ændret i medfør af traktaterne.

| (2) | Artikel 25 i afgørelse 2008/615/RIA finder derfor anvendelse, og Rådet afgør med enstemmighed, om medlemsstaterne har gennemført bestemmelserne i kapitel 6 i denne rådsafgørelse. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 25 i afgørelse 2008/615/RIA finder derfor anvendelse, og Rådet afgør med enstemmighed, om medlemsstaterne har gennemført bestemmelserne i kapitel 6 i denne rådsafgørelse.

| (3) | Artikel 20 i afgørelse 2008/616/RIA bestemmer, at afgørelser som omhandlet i artikel 25, stk. 2, i afgørelse 2008/615/RIA træffes på grundlag af en evalueringsrapport, der baseres på et spørgeskema. For så vidt angår elektronisk dataudveksling i henhold til kapitel 2 i afgørelse 2008/615/RIA baseres evalueringsrapporten på et evalueringsbesøg og en forsøgsfase. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 20 i afgørelse 2008/616/RIA bestemmer, at afgørelser som omhandlet i artikel 25, stk. 2, i afgørelse 2008/615/RIA træffes på grundlag af en evalueringsrapport, der baseres på et spørgeskema. For så vidt angår elektronisk dataudveksling i henhold til kapitel 2 i afgørelse 2008/615/RIA baseres evalueringsrapporten på et evalueringsbesøg og en forsøgsfase.

| (4) | Letland har meddelt Generalsekretariatet for Rådet, hvilke nationale dna-analysedatabaser artikel 2-6 i afgørelse 2008/615/RIA finder anvendelse på, og betingelserne for elektronisk søgning som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i afgørelsen, i overensstemmelse med artikel 36, stk. 2, i samme afgørelse. |
| --- | --- |

(4)

Letland har meddelt Generalsekretariatet for Rådet, hvilke nationale dna-analysedatabaser artikel 2-6 i afgørelse 2008/615/RIA finder anvendelse på, og betingelserne for elektronisk søgning som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i afgørelsen, i overensstemmelse med artikel 36, stk. 2, i samme afgørelse.

| (5) | I henhold til kapitel 4, punkt 1.1, i bilaget til afgørelse 2008/616/RIA vedrører det spørgeskema, der udarbejdes af den relevante arbejdsgruppe i Rådet, hver af de elektroniske dataudvekslinger og skal besvares af en medlemsstat, så snart den mener, at den opfylder forudsætningerne for dataudveksling i den relevante datakategori. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til kapitel 4, punkt 1.1, i bilaget til afgørelse 2008/616/RIA vedrører det spørgeskema, der udarbejdes af den relevante arbejdsgruppe i Rådet, hver af de elektroniske dataudvekslinger og skal besvares af en medlemsstat, så snart den mener, at den opfylder forudsætningerne for dataudveksling i den relevante datakategori.

| (6) | Letland har besvaret spørgeskemaet om databeskyttelse og spørgeskemaet om udveksling af dna-oplysninger. |
| --- | --- |

(6)

Letland har besvaret spørgeskemaet om databeskyttelse og spørgeskemaet om udveksling af dna-oplysninger.

| (7) | Letland har gennemført en vellykket forsøgsfase med Tyskland. |
| --- | --- |

(7)

Letland har gennemført en vellykket forsøgsfase med Tyskland.

| (8) | Der er blevet gennemført et evalueringsbesøg i Letland, og den tyske evalueringsgruppe har udarbejdet en rapport om evalueringsbesøget, som er blevet sendt til den relevante arbejdsgruppe i Rådet. |
| --- | --- |

(8)

Der er blevet gennemført et evalueringsbesøg i Letland, og den tyske evalueringsgruppe har udarbejdet en rapport om evalueringsbesøget, som er blevet sendt til den relevante arbejdsgruppe i Rådet.

| (9) | Rådet har fået forelagt en samlet evalueringsrapport, som opsummerer resultaterne af spørgeskemaerne, evalueringsbesøget og forsøgsfasen vedrørende udveksling af dna-oplysninger — |
| --- | --- |

(9)

Rådet har fået forelagt en samlet evalueringsrapport, som opsummerer resultaterne af spørgeskemaerne, evalueringsbesøget og forsøgsfasen vedrørende udveksling af dna-oplysninger —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Med henblik på elektronisk søgning og sammenligning af dna-oplysninger har Letland fuldt ud gennemført de generelle bestemmelser om databeskyttelse i kapitel 6 i afgørelse 2008/615/RIA og har ret til at modtage og levere personoplysninger i henhold til artikel 3 og 4 i nævnte afgørelse fra datoen for nærværende afgørelses ikrafttræden.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 27. oktober 2011.

På Rådets vegne

J. MILLER

Formand

---

(1)  EUT L 210 af 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  EUT L 210 af 6.8.2008, s. 12.

2

---

| 1.11.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 285/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 285/25

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 24. maj 2011

om Grækenlands statsstøtte til visse græske kasinoer (C 16/10 (ex NN 22/10, ex CP 318/09))

(meddelt under nummer K(2011) 3504)

(Kun den græske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2011/716/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1) og under hensyntagen til disse bemærkninger,

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Den 8. juli 2009 indgav konsortiet DAET Loutraki AE — Club Hotel Loutraki AE (»klageren« eller »Loutraki«) (2) en klage til Kommissionen om den græske lovgivning om indførelse af et system med entréafgifter for kasinoer med en påstand om, at der med dette system blev ydet statsstøtte til tre aktører, nemlig Regency Casino Mont Parnès, et kasino på Korfu og Regency Casino Thessaloniki (3). Ved e-mail af 7. oktober 2009 meddelte klageren, at man ikke havde indvendinger imod at få ophævet sin anonymitet. Den 14. oktober 2009 blev der afholdt et møde mellem Kommissionens medarbejdere og repræsentanter for klageren. Ved brev af 26. oktober 2009 fremsendte klageren yderligere oplysninger til støtte for sin klage. |
| --- | --- |

(1)

Den 8. juli 2009 indgav konsortiet DAET Loutraki AE — Club Hotel Loutraki AE (»klageren« eller »Loutraki«) (2) en klage til Kommissionen om den græske lovgivning om indførelse af et system med entréafgifter for kasinoer med en påstand om, at der med dette system blev ydet statsstøtte til tre aktører, nemlig Regency Casino Mont Parnès, et kasino på Korfu og Regency Casino Thessaloniki (3). Ved e-mail af 7. oktober 2009 meddelte klageren, at man ikke havde indvendinger imod at få ophævet sin anonymitet. Den 14. oktober 2009 blev der afholdt et møde mellem Kommissionens medarbejdere og repræsentanter for klageren. Ved brev af 26. oktober 2009 fremsendte klageren yderligere oplysninger til støtte for sin klage.

| (2) | Den 21. oktober 2009 fremsendte Kommissionen klagen til Grækenland og bad Grækenland om at afklare de spørgsmål, der blev rejst. Ved brev af 17. november 2009 bad Grækenland om mere tid til at svare, hvilket Kommissionen imødekom med e-mail af 18. november 2009. Grækenland svarede Kommissionen den 27. november 2009. |
| --- | --- |

(2)

Den 21. oktober 2009 fremsendte Kommissionen klagen til Grækenland og bad Grækenland om at afklare de spørgsmål, der blev rejst. Ved brev af 17. november 2009 bad Grækenland om mere tid til at svare, hvilket Kommissionen imødekom med e-mail af 18. november 2009. Grækenland svarede Kommissionen den 27. november 2009.

| (3) | Den 15. december 2009 sendte Kommissionen Grækenlands svar til klageren. Klageren indsendte bemærkninger til Grækenlands svar den 29. december 2009. |
| --- | --- |

(3)

Den 15. december 2009 sendte Kommissionen Grækenlands svar til klageren. Klageren indsendte bemærkninger til Grækenlands svar den 29. december 2009.

| (4) | Den 25. februar, den 4. og den 23. marts og den 13. april 2010 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger fra Grækenland, hvilket Grækenland besvarede den 10. marts samt den 1. og den 21. april 2010. |
| --- | --- |

(4)

Den 25. februar, den 4. og den 23. marts og den 13. april 2010 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger fra Grækenland, hvilket Grækenland besvarede den 10. marts samt den 1. og den 21. april 2010.

| (5) | Ved beslutning af 6. juli 2010 (»beslutning om at indlede proceduren«) meddelte Kommissionen Grækenland, at den ville indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med hensyn til en foranstaltning indført af Grækenland, nemlig opkrævning af en lavere entréafgift for bestemte kasinoer. Beslutningen om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og de interesserede parter blev bedt om at indsende deres bemærkninger (4). |
| --- | --- |

(5)

Ved beslutning af 6. juli 2010 (»beslutning om at indlede proceduren«) meddelte Kommissionen Grækenland, at den ville indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med hensyn til en foranstaltning indført af Grækenland, nemlig opkrævning af en lavere entréafgift for bestemte kasinoer. Beslutningen om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og de interesserede parter blev bedt om at indsende deres bemærkninger (4).

| (6) | Ved brev af 9. august 2010 anmodede Grækenland om en forlængelse af svarfristen, hvilket Kommissionen imødekom ved brev af 18. august 2010. Kommissionen modtog Grækenlands bemærkninger til beslutningen om at indlede proceduren den 6. oktober 2010. De græske myndigheder fremsendte supplerende oplysninger om foranstaltningen den 12. oktober 2010. |
| --- | --- |

(6)

Ved brev af 9. august 2010 anmodede Grækenland om en forlængelse af svarfristen, hvilket Kommissionen imødekom ved brev af 18. august 2010. Kommissionen modtog Grækenlands bemærkninger til beslutningen om at indlede proceduren den 6. oktober 2010. De græske myndigheder fremsendte supplerende oplysninger om foranstaltningen den 12. oktober 2010.

| (7) | Efter indledningen af undersøgelsesproceduren har Kommissionen modtaget bemærkninger fra to berørte parter, nemlig repræsentanter for kasinoet i Mont Parnès, en af støttemodtagerne under foranstaltningen, ved brev af 4. august 2010, og repræsentanter for det private kasino i Loutraki, ved brev af hhv. 8. og 25. oktober 2010. |
| --- | --- |

(7)

Efter indledningen af undersøgelsesproceduren har Kommissionen modtaget bemærkninger fra to berørte parter, nemlig repræsentanter for kasinoet i Mont Parnès, en af støttemodtagerne under foranstaltningen, ved brev af 4. august 2010, og repræsentanter for det private kasino i Loutraki, ved brev af hhv. 8. og 25. oktober 2010.

| (8) | Ved brev af 29. oktober 2010 fremsendte Kommissionen disse bemærkninger til de græske myndigheder, således at de fik mulighed for at reagere. Ved brev af 6. december 2010 fremsendte de græske myndigheder bemærkninger til tredjeparternes bemærkninger, bl.a. for at afklare visse aspekter ved den pågældende ordning og fortolkningen af græsk lovgivning af relevans for sagens analyse. |
| --- | --- |

(8)

Ved brev af 29. oktober 2010 fremsendte Kommissionen disse bemærkninger til de græske myndigheder, således at de fik mulighed for at reagere. Ved brev af 6. december 2010 fremsendte de græske myndigheder bemærkninger til tredjeparternes bemærkninger, bl.a. for at afklare visse aspekter ved den pågældende ordning og fortolkningen af græsk lovgivning af relevans for sagens analyse.

II.   FORANSTALTNING UNDER VURDERING

II.1.   Foranstaltningen

| (9) | Den foranstaltning, der skal vurderes, består af en afgiftsbegunstigelse af visse kasinoer, som de græske myndigheder har indført sammen med følgende delvist obligatoriske bestemmelser:






  — | indbetaling af 80 % af entréprisen til staten og |
| --- | --- | --- |

(9)

Den foranstaltning, der skal vurderes, består af en afgiftsbegunstigelse af visse kasinoer, som de græske myndigheder har indført sammen med følgende delvist obligatoriske bestemmelser:

—

indbetaling af 80 % af entréprisen til staten og

| — | indførelse af et sæt forskellige, regulerede entrépriser for offentligt ejede og privatejede kasinoer, nemlig 6 EUR for offentligt ejede kasinoer og 15 EUR for privatejede kasinoer, |
| --- | --- |

—

indførelse af et sæt forskellige, regulerede entrépriser for offentligt ejede og privatejede kasinoer, nemlig 6 EUR for offentligt ejede kasinoer og 15 EUR for privatejede kasinoer,

hvilket stiller de privatejede kasinoer i en konkurrencemæssigt ugunstig situation (5).

| (10) | Foranstaltningen begunstiger offentlige kasinoer og et privat kasino, Thessaloniki, der undtagelsesvist har fået samme behandling som et offentligt kasino, jf. nedenstående redegørelse. |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningen begunstiger offentlige kasinoer og et privat kasino, Thessaloniki, der undtagelsesvist har fået samme behandling som et offentligt kasino, jf. nedenstående redegørelse.

II.2.   Støttemodtagerne

| (11) | Støttemodtagerne under foranstaltningen er kasinoerne i Mont Parnès (6), Thessaloniki (7), på Korfu (8) og på Rhodos (9). |
| --- | --- |

(11)

Støttemodtagerne under foranstaltningen er kasinoerne i Mont Parnès (6), Thessaloniki (7), på Korfu (8) og på Rhodos (9).

| (12) | På tidspunktet for beslutningen om at indlede proceduren gjaldt den lavere, regulerede entrépris kun for tre græske kasinoer, nemlig kasinoet i Mont Parnès (49 % privatejet, 51 % af aktierne under offentlig kontrol), i Thessaloniki (privatejet, men behandlet som et offentligt kasino), og på Korfu, (offentligt kasino). Kasinoerne på Rhodos og Korfu ophørte med at være omfattet af foranstaltningen i hhv. april 1999 (10) og august 2010 (11), da de efter en fuldstændig privatisering ikke længere opkrævede den lavere entrépris. |
| --- | --- |

(12)

På tidspunktet for beslutningen om at indlede proceduren gjaldt den lavere, regulerede entrépris kun for tre græske kasinoer, nemlig kasinoet i Mont Parnès (49 % privatejet, 51 % af aktierne under offentlig kontrol), i Thessaloniki (privatejet, men behandlet som et offentligt kasino), og på Korfu, (offentligt kasino). Kasinoerne på Rhodos og Korfu ophørte med at være omfattet af foranstaltningen i hhv. april 1999 (10) og august 2010 (11), da de efter en fuldstændig privatisering ikke længere opkrævede den lavere entrépris.

II.3.   De relevante bestemmelser i græsk lovgivning

| (13) | Før markedet blev liberaliseret i 1994, fandtes der kun tre kasinoer i Grækenland, nemlig i Mont Parnès, på Korfu og på Rhodos. På daværende tidspunkt var kasinoerne offentlige og blev drevet som statsejede klubber af det græske turistkontor (EOT) (12). Entréprisen blev fastsat som følger af generalsekretæren for EOT (13):






  — | Mont Parnès: i 1991 fastsatte EOT entréprisen til GRD 2 000 (ca. 6 EUR) (14) |
| --- | --- | --- |

(13)

Før markedet blev liberaliseret i 1994, fandtes der kun tre kasinoer i Grækenland, nemlig i Mont Parnès, på Korfu og på Rhodos. På daværende tidspunkt var kasinoerne offentlige og blev drevet som statsejede klubber af det græske turistkontor (EOT) (12). Entréprisen blev fastsat som følger af generalsekretæren for EOT (13):

—

Mont Parnès: i 1991 fastsatte EOT entréprisen til GRD 2 000 (ca. 6 EUR) (14)

| — | Korfu: i 1992 fastsatte EOT entréprisen til GRD 1 500 og ændrede den i 1997 til GRD 2 000 |
| --- | --- |

—

Korfu: i 1992 fastsatte EOT entréprisen til GRD 1 500 og ændrede den i 1997 til GRD 2 000

| — | Rhodos: i 1992 fastsatte EOT entréprisen til GRD 1 500. |
| --- | --- |

—

Rhodos: i 1992 fastsatte EOT entréprisen til GRD 1 500.

| (14) | Markedet blev liberaliseret i 1994 under lov 2206/1994, hvor der blev etableret seks nye private kasinoer ud over de eksisterende offentligt ejede kasinoer (15). Under lov af 1994 blev der i alt tildelt 14 licenser til hhv. de tre eksisterende, offentligt ejede kasinoer på Rhodos, i Mont Parnès og på Korfu og 11 private kasinoer, der så skulle etableres (16). Af de planlagte 11 nye private kasinoer fik dog kun seks licens og blev taget i brug, nemlig kasinoerne i Chalkidiki, Loutraki, Thessaloniki, Rio (Achaia), Xanthi (Thrakien) og Syros (i 1995 og 1996). De resterende fem licenser blev annulleret. |
| --- | --- |

(14)

Markedet blev liberaliseret i 1994 under lov 2206/1994, hvor der blev etableret seks nye private kasinoer ud over de eksisterende offentligt ejede kasinoer (15). Under lov af 1994 blev der i alt tildelt 14 licenser til hhv. de tre eksisterende, offentligt ejede kasinoer på Rhodos, i Mont Parnès og på Korfu og 11 private kasinoer, der så skulle etableres (16). Af de planlagte 11 nye private kasinoer fik dog kun seks licens og blev taget i brug, nemlig kasinoerne i Chalkidiki, Loutraki, Thessaloniki, Rio (Achaia), Xanthi (Thrakien) og Syros (i 1995 og 1996). De resterende fem licenser blev annulleret.

| (15) | I henhold til artikel 2, stk. 10, i lov 2206/1994 skulle entréprisen til kasinoer i bestemte områder fastsættes ved ministerbeslutning. I samme beslutning fastsattes også den procentdel af prisen, som skulle betales til den græske stat. Den 16. november 1995 fastslog finansministeren ved en beslutning (17), at alle, der driver kasino, fra og med den 15. december 1995 ville være omfattet af lov 2206/1994 og skulle opkræve en entrépris (18) på GRD 5 000 (19) (ca. 15 EUR) (20). Ifølge beslutningen skulle kasinooperatører betale 80 % af hver billets pris i afgift til staten, og de resterende 20 %, herunder den relevante moms, var så kasinoets indtægt (21). I henhold til beslutningen kan kasinoerne give kunderne gratis adgang (22). Uanset den pris, der i praksis opkræves af kunderne, skal kasinoerne dog betale 80 % af den regulerede pris til staten (23). I henhold til beslutningen skal kasinoerne betale afgiften månedligt (24). Der kan også ydes særlig rabat på billetter, som er gyldige i 15 eller 30 dage (25). |
| --- | --- |

(15)

I henhold til artikel 2, stk. 10, i lov 2206/1994 skulle entréprisen til kasinoer i bestemte områder fastsættes ved ministerbeslutning. I samme beslutning fastsattes også den procentdel af prisen, som skulle betales til den græske stat. Den 16. november 1995 fastslog finansministeren ved en beslutning (17), at alle, der driver kasino, fra og med den 15. december 1995 ville være omfattet af lov 2206/1994 og skulle opkræve en entrépris (18) på GRD 5 000 (19) (ca. 15 EUR) (20). Ifølge beslutningen skulle kasinooperatører betale 80 % af hver billets pris i afgift til staten, og de resterende 20 %, herunder den relevante moms, var så kasinoets indtægt (21). I henhold til beslutningen kan kasinoerne give kunderne gratis adgang (22). Uanset den pris, der i praksis opkræves af kunderne, skal kasinoerne dog betale 80 % af den regulerede pris til staten (23). I henhold til beslutningen skal kasinoerne betale afgiften månedligt (24). Der kan også ydes særlig rabat på billetter, som er gyldige i 15 eller 30 dage (25).

| (16) | Alle de nye private kasinoer, der er etableret siden 1995 under lov 2206/1994, har fulgt ministerbeslutningen af 1995 og opkrævet en entrépris på 15 EUR — som en generel regel, jf. ovenstående punkt — undtagen kasinoet i Thessaloniki, hvilket vil blive forklaret nedenfor. |
| --- | --- |

(16)

Alle de nye private kasinoer, der er etableret siden 1995 under lov 2206/1994, har fulgt ministerbeslutningen af 1995 og opkrævet en entrépris på 15 EUR — som en generel regel, jf. ovenstående punkt — undtagen kasinoet i Thessaloniki, hvilket vil blive forklaret nedenfor.

| (17) | De statsejede kasinoer i Mont Parnès, på Korfu og Rhodos fortsatte som EOT-klubber (26) og fulgte ikke 1994- og 1995-lovgivningen før tildelingen af licenser under 2206/1994. |
| --- | --- |

(17)

De statsejede kasinoer i Mont Parnès, på Korfu og Rhodos fortsatte som EOT-klubber (26) og fulgte ikke 1994- og 1995-lovgivningen før tildelingen af licenser under 2206/1994.

| (18) | Kommissionen forstår af de græske myndigheders bemærkninger og redegørelser om de nationale bestemmelser, at ordningen i praksis fungerede som beskrevet i det følgende. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen forstår af de græske myndigheders bemærkninger og redegørelser om de nationale bestemmelser, at ordningen i praksis fungerede som beskrevet i det følgende.

| (19) | De græske myndigheder har forklaret, at drift af kasinoer i Grækenland generelt er omfattet af lov 2206/1994. De særlige bestemmelser for offentlige kasinoer, som fandtes før lov 2206/1994, betragtes som undtagelser fra lovens generelle bestemmelser (og det ministerielle gennemførelsesdekret fra 1995) indtil privatiseringen af disse kasinoer og tildelingen af de af loven omfattede licenser. |
| --- | --- |

(19)

De græske myndigheder har forklaret, at drift af kasinoer i Grækenland generelt er omfattet af lov 2206/1994. De særlige bestemmelser for offentlige kasinoer, som fandtes før lov 2206/1994, betragtes som undtagelser fra lovens generelle bestemmelser (og det ministerielle gennemførelsesdekret fra 1995) indtil privatiseringen af disse kasinoer og tildelingen af de af loven omfattede licenser.

| (20) | Indtil tildelingen af licenser under lov 2206/1994 var det derfor opfattelsen, at ministerbeslutningen fra 1995 ikke skulle anvendes på offentlige kasinoer, hverken med hensyn til entréprisen på 15 EUR eller kravet om at betale 80 % af denne pris i afgift til staten. De offentlige kasinoer begyndte først at betale disse 80 % efter tildelingen af licenser under lov 2206/1994 (se nedenstående punkt 23 ff.). Da de allerede eksisterende EOT-beslutninger om fastsættelse af entréprisen på 6 EUR blev betragtet som en form for særlig undtagelse (en allerede eksisterende lex specialis), der ikke blev ændret med de generelle bestemmelser i lov 2206/1994 og ministerdekret af 1995, forblev entréprisen til de offentlige kasinoer undtagelsesvist 6 EUR, og disse kasinoer betalte kun 80 % af disse 6 EUR. EOT-beslutningerne blev først betragtet som gældende efter privatiseringen, da kasinoerne ikke længere var ejet af staten. Først da begyndte kasinoerne at opkræve standardentrépriser på 15 EUR og skulle betale 80 % af 15 EUR i afgift til staten. |
| --- | --- |

(20)

Indtil tildelingen af licenser under lov 2206/1994 var det derfor opfattelsen, at ministerbeslutningen fra 1995 ikke skulle anvendes på offentlige kasinoer, hverken med hensyn til entréprisen på 15 EUR eller kravet om at betale 80 % af denne pris i afgift til staten. De offentlige kasinoer begyndte først at betale disse 80 % efter tildelingen af licenser under lov 2206/1994 (se nedenstående punkt 23 ff.). Da de allerede eksisterende EOT-beslutninger om fastsættelse af entréprisen på 6 EUR blev betragtet som en form for særlig undtagelse (en allerede eksisterende lex specialis), der ikke blev ændret med de generelle bestemmelser i lov 2206/1994 og ministerdekret af 1995, forblev entréprisen til de offentlige kasinoer undtagelsesvist 6 EUR, og disse kasinoer betalte kun 80 % af disse 6 EUR. EOT-beslutningerne blev først betragtet som gældende efter privatiseringen, da kasinoerne ikke længere var ejet af staten. Først da begyndte kasinoerne at opkræve standardentrépriser på 15 EUR og skulle betale 80 % af 15 EUR i afgift til staten.

| (21) | Selvom dette ser ud til at have været reglen, var der en undtagelse med den delvise privatisering af kasinoet i Mont Parnès som bekræftet i lov 3139/2003 (der også fastlagde privatiseringen af kasinoet på Korfu til et senere tidspunkt). Det fremgik udtrykkeligt af loven, at entréprisen til kasinoet i Mont Parnès ville forblive 6 EUR. |
| --- | --- |

(21)

Selvom dette ser ud til at have været reglen, var der en undtagelse med den delvise privatisering af kasinoet i Mont Parnès som bekræftet i lov 3139/2003 (der også fastlagde privatiseringen af kasinoet på Korfu til et senere tidspunkt). Det fremgik udtrykkeligt af loven, at entréprisen til kasinoet i Mont Parnès ville forblive 6 EUR.

| (22) | I 2000 overgik driften af kasinoerne på Korfu og i Mont Parnès fra EOT til Elliniki Etaireia Touristikis Anaptyxis (Grækenlands turismeudviklingsselskab, »ETA«), som var helejet af den græske stat, og fra udgangen af 2000 til 2003, da ETA's kasinoer blev tildelt licenser under lov 2206/1994, begyndte ETA, i starten frivilligt og senere ifølge artikel 24 i lov 2919/2001, gradvist at tilpasse sig kravene til kasinoer i lov 2206/1994 og forberede de to tidligere offentligt ejede klubber til fuldstændig drift med licens og privatisering (27). I denne overgangsperiode betalte ETA 80 % af entréprisen på 6 EUR i Mont Parnès og på Korfu til staten. |
| --- | --- |

(22)

I 2000 overgik driften af kasinoerne på Korfu og i Mont Parnès fra EOT til Elliniki Etaireia Touristikis Anaptyxis (Grækenlands turismeudviklingsselskab, »ETA«), som var helejet af den græske stat, og fra udgangen af 2000 til 2003, da ETA's kasinoer blev tildelt licenser under lov 2206/1994, begyndte ETA, i starten frivilligt og senere ifølge artikel 24 i lov 2919/2001, gradvist at tilpasse sig kravene til kasinoer i lov 2206/1994 og forberede de to tidligere offentligt ejede klubber til fuldstændig drift med licens og privatisering (27). I denne overgangsperiode betalte ETA 80 % af entréprisen på 6 EUR i Mont Parnès og på Korfu til staten.

| (23) | I 2003 blev det offentligt ejede kasino i Mont Parnès omdannet til et aktieselskab, og 49 % af aktierne blev solgt til den private sektor (28). Licensen til kasinoet i Mont Parnès under lov 2206/1994 blev endelig tildelt i 2003 under lov 3139/2003 (artikel 1, stk. 1). Det fremgik af samme lov, at entréprisen til Mont Parnès var 6 EUR (artikel 1, stk. 1, punkt vii). |
| --- | --- |

(23)

I 2003 blev det offentligt ejede kasino i Mont Parnès omdannet til et aktieselskab, og 49 % af aktierne blev solgt til den private sektor (28). Licensen til kasinoet i Mont Parnès under lov 2206/1994 blev endelig tildelt i 2003 under lov 3139/2003 (artikel 1, stk. 1). Det fremgik af samme lov, at entréprisen til Mont Parnès var 6 EUR (artikel 1, stk. 1, punkt vii).

| (24) | Med hensyn til kasinoet på Korfu blev licensen under lov 2206/1994 oprindelig tildelt ETA i 2003 under lov 3139/2003 (artikel 1, stk. 3), så ETA kunne tage det med i en senere privatisering. Det fremgik af samme bestemmelse, at entréprisen til kasinoet på Korfu ville blive fastsat ved en ny ministerbeslutning, og ministerbeslutningen fra 1995 var således angiveligt ikke gældende. Ifølge Kommissionens oplysninger blev der aldrig truffet en ny ministerbeslutning, og kasinoet i Korfu blev ved med at opkræve 6 EUR indtil privatiseringen i august 2010, da det indførte entréprisen på 15 EUR (29). |
| --- | --- |

(24)

Med hensyn til kasinoet på Korfu blev licensen under lov 2206/1994 oprindelig tildelt ETA i 2003 under lov 3139/2003 (artikel 1, stk. 3), så ETA kunne tage det med i en senere privatisering. Det fremgik af samme bestemmelse, at entréprisen til kasinoet på Korfu ville blive fastsat ved en ny ministerbeslutning, og ministerbeslutningen fra 1995 var således angiveligt ikke gældende. Ifølge Kommissionens oplysninger blev der aldrig truffet en ny ministerbeslutning, og kasinoet i Korfu blev ved med at opkræve 6 EUR indtil privatiseringen i august 2010, da det indførte entréprisen på 15 EUR (29).

| (25) | Med hensyn til kasinoet på Rhodos blev licensen i henhold til lov 2206/1994 tildelt i 1996 ved ministerbeslutning Τ/633 af 29.5.1996. Kasinoet fortsatte dog med at opkræve den lave entrépris og begyndte først at forlange 15 EUR efter privatiseringen i april 1999. Indtil privatiseringen blev det drevet under EOT's kontrol og fulgte følgelig EOT-beslutningen af 1992, hvor entréprisen til kasinoet på Rhodos var fastsat til GRD 1 500 (30). |
| --- | --- |

(25)

Med hensyn til kasinoet på Rhodos blev licensen i henhold til lov 2206/1994 tildelt i 1996 ved ministerbeslutning Τ/633 af 29.5.1996. Kasinoet fortsatte dog med at opkræve den lave entrépris og begyndte først at forlange 15 EUR efter privatiseringen i april 1999. Indtil privatiseringen blev det drevet under EOT's kontrol og fulgte følgelig EOT-beslutningen af 1992, hvor entréprisen til kasinoet på Rhodos var fastsat til GRD 1 500 (30).

| (26) | Det privatejede kasino i Thessaloniki blev etableret og fik tildelt licens under lov 2206/1994 i 1995 (31). Dette kasino har altid opkrævet de offentligt ejede kasinoers entrépris på 6 EUR (Mont Parnès og Korfu) på grundlag af lovdekret 2687/1953 (32), i henhold til hvilket virksomheder med udenlandske investeringer skal behandles mindst lige så gunstigt som andre tilsvarende virksomheder i landet (33). Da spørgsmålet på et tidspunkt blev rejst, anmodede chefen for kasinoet (dvs. Hyatt Regency) om, at entréprisen til kasinoet i Thessaloniki skulle være den samme som i Mont Parnès, dvs. 6 EUR. Efter at have indhentet udtalelse fra statens juridiske råd (udtalelse 631/1997) blev anmodningen imødekommet. Siden tildelingen af licensen i 1995 har kasinoet i Thessaloniki været omfattet af kravet om at indbetale 80 % af billetprisen i afgift til staten (34). |
| --- | --- |

(26)

Det privatejede kasino i Thessaloniki blev etableret og fik tildelt licens under lov 2206/1994 i 1995 (31). Dette kasino har altid opkrævet de offentligt ejede kasinoers entrépris på 6 EUR (Mont Parnès og Korfu) på grundlag af lovdekret 2687/1953 (32), i henhold til hvilket virksomheder med udenlandske investeringer skal behandles mindst lige så gunstigt som andre tilsvarende virksomheder i landet (33). Da spørgsmålet på et tidspunkt blev rejst, anmodede chefen for kasinoet (dvs. Hyatt Regency) om, at entréprisen til kasinoet i Thessaloniki skulle være den samme som i Mont Parnès, dvs. 6 EUR. Efter at have indhentet udtalelse fra statens juridiske råd (udtalelse 631/1997) blev anmodningen imødekommet. Siden tildelingen af licensen i 1995 har kasinoet i Thessaloniki været omfattet af kravet om at indbetale 80 % af billetprisen i afgift til staten (34).

III.   GRUNDE TIL AT INDLEDE PROCEDUREN

| (27) | Kommissionen indledte en formel undersøgelse under artikel 108, stk. 2, i EUF-traktaten, fordi den nærede alvorlig mistanke om, at flere specifikt identificerede kasinoer i Grækenland blev afgiftsmæssigt forskelsbehandlet, idet de var omfattet af en mere gunstig afgiftsordning end andre kasinoer i landet. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen indledte en formel undersøgelse under artikel 108, stk. 2, i EUF-traktaten, fordi den nærede alvorlig mistanke om, at flere specifikt identificerede kasinoer i Grækenland blev afgiftsmæssigt forskelsbehandlet, idet de var omfattet af en mere gunstig afgiftsordning end andre kasinoer i landet.

| (28) | Kommissionen fandt ikke, at foranstaltningen overholdt de generelle regler for normal opkrævning af afgifter på entrébilletter til kasinoer, men at den forbedrede støttemodtagernes konkurrencemæssige position. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen fandt ikke, at foranstaltningen overholdt de generelle regler for normal opkrævning af afgifter på entrébilletter til kasinoer, men at den forbedrede støttemodtagernes konkurrencemæssige position.

| (29) | Foranstaltningen så ud til at udgøre et tab af offentlige indtægter for den græske stat og begunstige de kasinoer, hvis entrébilletter var billigere. Kommissionen besvarede de græske myndigheders argument om, at det var kunden, der opnåede den direkte fordel, med, at subsidier til forbrugerne kunne udgøre statsstøtte til virksomheder, når subsidiet var betinget af køb af en bestemt vare eller tjeneste hos en bestemt virksomhed (35). |
| --- | --- |

(29)

Foranstaltningen så ud til at udgøre et tab af offentlige indtægter for den græske stat og begunstige de kasinoer, hvis entrébilletter var billigere. Kommissionen besvarede de græske myndigheders argument om, at det var kunden, der opnåede den direkte fordel, med, at subsidier til forbrugerne kunne udgøre statsstøtte til virksomheder, når subsidiet var betinget af køb af en bestemt vare eller tjeneste hos en bestemt virksomhed (35).

| (30) | Kommissionen bemærkede også, at afgiftsniveauet ikke så ud til at være fastsat efter de enkelte kasinoers forhold (36). Kommissionen konkluderede foreløbigt, at foranstaltningen var selektiv (37). |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen bemærkede også, at afgiftsniveauet ikke så ud til at være fastsat efter de enkelte kasinoers forhold (36). Kommissionen konkluderede foreløbigt, at foranstaltningen var selektiv (37).

| (31) | Kommissionen fandt, at foranstaltningen kunne fordreje konkurrencen mellem kasinoer i Grækenland eller påvirke samhandelen i Europa. Kommissionen anførte, at den fuldt ud respekterede medlemsstaternes ret til at regulere hasardspil på deres område under overholdelse af EU-retten, men kunne ikke acceptere, at dette kunne være et argument for, at denne foranstaltning ikke kunne føre til konkurrencefordrejninger eller påvirke samhandelen mellem medlemsstater. Aktørerne i denne sektor var ofte internationale hotelkoncerner, hvis investeringsbeslutninger kunne blive påvirket af denne foranstaltning, og kasinoer kunne få turister til at rejse til Grækenland. Kommissionen konkluderede derfor, at foranstaltningen kunne fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstater (38). |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen fandt, at foranstaltningen kunne fordreje konkurrencen mellem kasinoer i Grækenland eller påvirke samhandelen i Europa. Kommissionen anførte, at den fuldt ud respekterede medlemsstaternes ret til at regulere hasardspil på deres område under overholdelse af EU-retten, men kunne ikke acceptere, at dette kunne være et argument for, at denne foranstaltning ikke kunne føre til konkurrencefordrejninger eller påvirke samhandelen mellem medlemsstater. Aktørerne i denne sektor var ofte internationale hotelkoncerner, hvis investeringsbeslutninger kunne blive påvirket af denne foranstaltning, og kasinoer kunne få turister til at rejse til Grækenland. Kommissionen konkluderede derfor, at foranstaltningen kunne fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstater (38).

| (32) | Kommissionens foreløbige holdning var, at foranstaltningen udgjorde ulovlig støtte, da de græske myndigheder havde gennemført den uden Kommissionens forudgående tilladelse, og at støtten måske skulle tilbagesøges i medfør af artikel 15 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (procedureforordningen) (39). |
| --- | --- |

(32)

Kommissionens foreløbige holdning var, at foranstaltningen udgjorde ulovlig støtte, da de græske myndigheder havde gennemført den uden Kommissionens forudgående tilladelse, og at støtten måske skulle tilbagesøges i medfør af artikel 15 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (procedureforordningen) (39).

| (33) | Kommissionen havde ikke fundet begrundelse for at betragte foranstaltningen som forenelig med det indre marked. Foranstaltningen så ud til at udgøre uberettiget driftsstøtte til de kasinoer, der var omfattet af den (40). |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen havde ikke fundet begrundelse for at betragte foranstaltningen som forenelig med det indre marked. Foranstaltningen så ud til at udgøre uberettiget driftsstøtte til de kasinoer, der var omfattet af den (40).

| (34) | Kommissionen fremførte, at hvis dens tvivl om, hvorvidt foranstaltningen indeholdt uforenelig statsstøtte, blev bekræftet, ville den i henhold til artikel 14, stk. 1, i procedureforordningen kræve, at Grækenland tilbagesøgte støtten fra modtagerne, medmindre dette ville være i strid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen (41). |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen fremførte, at hvis dens tvivl om, hvorvidt foranstaltningen indeholdt uforenelig statsstøtte, blev bekræftet, ville den i henhold til artikel 14, stk. 1, i procedureforordningen kræve, at Grækenland tilbagesøgte støtten fra modtagerne, medmindre dette ville være i strid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen (41).

IV.   BEMÆRKNINGER FRA DE GRÆSKE MYNDIGHEDER OG INTERESSEREDE PARTER

| (35) | I løbet af den formelle undersøgelse modtog Kommissionen bemærkninger fra Grækenland, repræsentanter for Elliniko Kazino Parnithas AE (»Mont Parnès«) og repræsentanter for det private kasino i Loutraki (»Loutraki«). |
| --- | --- |

(35)

I løbet af den formelle undersøgelse modtog Kommissionen bemærkninger fra Grækenland, repræsentanter for Elliniko Kazino Parnithas AE (»Mont Parnès«) og repræsentanter for det private kasino i Loutraki (»Loutraki«).

IV.1.   Bemærkninger fra Grækenland og Mont Parnès

| (36) | Bemærkningerne fra repræsentanten for det begunstigede kasino Mont Parnès og fra de græske myndigheder er i det store og hele identiske og vil blive opsummeret samlet i dette afsnit. |
| --- | --- |

(36)

Bemærkningerne fra repræsentanten for det begunstigede kasino Mont Parnès og fra de græske myndigheder er i det store og hele identiske og vil blive opsummeret samlet i dette afsnit.

IV.1.1.   Statsstøtte

| (37) | Både de græske myndigheder og Mont Parnès afviser, at der er tale om statsstøtte. De fremfører, at staten ikke giver afkald på indtægter, eller at dette, hvis den gør, ikke begunstiger kasinoerne. |
| --- | --- |

(37)

Både de græske myndigheder og Mont Parnès afviser, at der er tale om statsstøtte. De fremfører, at staten ikke giver afkald på indtægter, eller at dette, hvis den gør, ikke begunstiger kasinoerne.

| (38) | De græske myndigheder anfører, at prisforskellen er et spørgsmål om prisregulering, da den opkrævede afgift udgør samme procentdel af de respektive priser på entrébilletterne. |
| --- | --- |

(38)

De græske myndigheder anfører, at prisforskellen er et spørgsmål om prisregulering, da den opkrævede afgift udgør samme procentdel af de respektive priser på entrébilletterne.

| (39) | Ifølge de græske myndigheder er formålet med at fastsætte en entrépris og kræve betaling af en afgift til staten ikke at skabe indtægter til staten, men at få folk med lav indkomst til at afholde sig fra at spille hasard. Det forhold, at entrébilletterne også giver staten en indtægt, ændrer ikke ved disses funktion som kontrolforanstaltning. De græske myndigheder finder følgelig, at kravet om, at en entrébillet skal udstedes til en bestemt pris for kunder, der får adgang til kasinoets spilleområde, er en administrativ kontrolforanstaltning, som indfører en afgift, men som ikke er en skat og ikke kan betragtes som en skattebyrde som fastlagt ved statsrådets dom nr. 4027/1998, der er den administrative højesteret i Grækenland (42). |
| --- | --- |

(39)

Ifølge de græske myndigheder er formålet med at fastsætte en entrépris og kræve betaling af en afgift til staten ikke at skabe indtægter til staten, men at få folk med lav indkomst til at afholde sig fra at spille hasard. Det forhold, at entrébilletterne også giver staten en indtægt, ændrer ikke ved disses funktion som kontrolforanstaltning. De græske myndigheder finder følgelig, at kravet om, at en entrébillet skal udstedes til en bestemt pris for kunder, der får adgang til kasinoets spilleområde, er en administrativ kontrolforanstaltning, som indfører en afgift, men som ikke er en skat og ikke kan betragtes som en skattebyrde som fastlagt ved statsrådets dom nr. 4027/1998, der er den administrative højesteret i Grækenland (42).

| (40) | Med hensyn til forskellene mellem kasinoernes entrépriser fremfører Grækenland, at kasinoernes økonomiske og sociale omstændigheder er forskellige og ikke sammenlignelige. Ifølge de græske myndigheder er forskellen i afgift begrundet af hensyn til den offentlige orden. De gør gældende, at de forskellige kasinoers forhold berettiger og er i fuldstændig overensstemmelse med praksis med at fastsætte forskellige entrépriser for kasinoer, der ligger i nærheden af store befolkningscentre, og for kasinoer på landet, som især bebos af en landbobefolkning, der for de flestes vedkommende har en lavere indtægt og et lavere uddannelsesniveau og derfor har større behov for at blive tilskyndet til ikke at spille hasard end indbyggere i byområder. |
| --- | --- |

(40)

Med hensyn til forskellene mellem kasinoernes entrépriser fremfører Grækenland, at kasinoernes økonomiske og sociale omstændigheder er forskellige og ikke sammenlignelige. Ifølge de græske myndigheder er forskellen i afgift begrundet af hensyn til den offentlige orden. De gør gældende, at de forskellige kasinoers forhold berettiger og er i fuldstændig overensstemmelse med praksis med at fastsætte forskellige entrépriser for kasinoer, der ligger i nærheden af store befolkningscentre, og for kasinoer på landet, som især bebos af en landbobefolkning, der for de flestes vedkommende har en lavere indtægt og et lavere uddannelsesniveau og derfor har større behov for at blive tilskyndet til ikke at spille hasard end indbyggere i byområder.

| (41) | Klageren Loutraki har bemærket, at entréprisen, da kasinoet på Korfu blev privatiseret i 2010, blev sat op fra 6 til 15 EUR, hvilket ifølge Loutraki står i temmelig kraftig modstrid med argumenterne om hensynet til den offentlige orden. Hertil svarer de græske myndigheder, at øen Korfu geografisk ligger meget isoleret, og at kasinoet derfor ikke er i konkurrence med de øvrige græske kasinoer. Konkurrencen kan derfor ikke blive fordrejet. De græske myndigheder fremfører videre, at det er vigtigt at sikre, at entréprisen virker afskrækkende og dermed beskytter Korfus indbyggere, da ændringerne i driften af kasinoet efter privatiseringen uundgåeligt vil medføre en drastisk forøgelse af åbningstiden, det generelle aktivitetsniveau og kasinoets tiltrækningskraft. |
| --- | --- |

(41)

Klageren Loutraki har bemærket, at entréprisen, da kasinoet på Korfu blev privatiseret i 2010, blev sat op fra 6 til 15 EUR, hvilket ifølge Loutraki står i temmelig kraftig modstrid med argumenterne om hensynet til den offentlige orden. Hertil svarer de græske myndigheder, at øen Korfu geografisk ligger meget isoleret, og at kasinoet derfor ikke er i konkurrence med de øvrige græske kasinoer. Konkurrencen kan derfor ikke blive fordrejet. De græske myndigheder fremfører videre, at det er vigtigt at sikre, at entréprisen virker afskrækkende og dermed beskytter Korfus indbyggere, da ændringerne i driften af kasinoet efter privatiseringen uundgåeligt vil medføre en drastisk forøgelse af åbningstiden, det generelle aktivitetsniveau og kasinoets tiltrækningskraft.

| (42) | Selv hvis kasinoer med lavere entrépris bliver begunstiget, fordi de tiltrækker flere kunder, bestrider de græske myndigheder og Mont Parnès, at der nødvendigvis er tale om tab af indtægter for staten. Det er heller ikke sikkert, at disse påståede støttemodtagere, hvis entréprisen var højere, ville generere større indtægter for staten, så det påståede indtægtstab er hypotetisk. De græske myndigheder og Mont Parnès gør gældende, at det er kunden, der opnår en fordel ved den lavere entrépris, og at den del af prisen, som kasinoet beholder, er større i kasinoer med en entrépris på 15 EUR, hvilket er til fordel for de kasinoer, der har den højeste entrépris. |
| --- | --- |

(42)

Selv hvis kasinoer med lavere entrépris bliver begunstiget, fordi de tiltrækker flere kunder, bestrider de græske myndigheder og Mont Parnès, at der nødvendigvis er tale om tab af indtægter for staten. Det er heller ikke sikkert, at disse påståede støttemodtagere, hvis entréprisen var højere, ville generere større indtægter for staten, så det påståede indtægtstab er hypotetisk. De græske myndigheder og Mont Parnès gør gældende, at det er kunden, der opnår en fordel ved den lavere entrépris, og at den del af prisen, som kasinoet beholder, er større i kasinoer med en entrépris på 15 EUR, hvilket er til fordel for de kasinoer, der har den højeste entrépris.

| (43) | De græske myndigheder og Mont Parnès fastholder, at denne foranstaltning ikke påvirker konkurrencen eller samhandelen, da kasinoerne hver især betjener et lokalt marked. De afviser muligheden af konkurrence med andre former for hasardspil, således som det påstås i beslutningen om at indlede proceduren, og påpeger, at hasardspil over internettet for indeværende er forbudt i Grækenland. |
| --- | --- |

(43)

De græske myndigheder og Mont Parnès fastholder, at denne foranstaltning ikke påvirker konkurrencen eller samhandelen, da kasinoerne hver især betjener et lokalt marked. De afviser muligheden af konkurrence med andre former for hasardspil, således som det påstås i beslutningen om at indlede proceduren, og påpeger, at hasardspil over internettet for indeværende er forbudt i Grækenland.

| (44) | De græske myndigheder og Mont Parnès hævder, at selv hvis det antages, at den reducerede entrépris på 6 EUR kan have påvirket og stadig kan påvirke en udenlandsk virksomheds beslutning om at investere i et kasino i Grækenland, vil dette udenlandske selskab altid kunne få adgang til lovdekret 2687/1953, således som Hyatt Regency Xenodocheiaki kai Touristiki (Thessaloniki) AE gjorde i forbindelse med kasinoet i Thessaloniki. |
| --- | --- |

(44)

De græske myndigheder og Mont Parnès hævder, at selv hvis det antages, at den reducerede entrépris på 6 EUR kan have påvirket og stadig kan påvirke en udenlandsk virksomheds beslutning om at investere i et kasino i Grækenland, vil dette udenlandske selskab altid kunne få adgang til lovdekret 2687/1953, således som Hyatt Regency Xenodocheiaki kai Touristiki (Thessaloniki) AE gjorde i forbindelse med kasinoet i Thessaloniki.

| (45) | Klageren påstår, at støttemodtagerne kan vælge at give kunderne gratis adgang, forudsat at 80 % af entréprisen alligevel indbetales til staten, og dette viser ifølge klageren meget klart, at foranstaltningen udgør statsstøtte. Hertil svarer de græske myndigheder, at denne praksis er meget sjælden, da kasinoerne benytter sig af denne mulighed til at tilbyde adgang til især VIP'er eller berømtheder, og at denne praksis er i strid med skatteloven (lov 2238/1994), eftersom betaling af 80 % af entréprisen til staten ud af virksomhedens egne ressourcer ikke anerkendes som produktive udgifter og derfor ikke kan fratrækkes virksomhedens indtægter, hvorfor en virksomhed, der gør dette, påfører sig selv en betydelig skattebyrde. |
| --- | --- |

(45)

Klageren påstår, at støttemodtagerne kan vælge at give kunderne gratis adgang, forudsat at 80 % af entréprisen alligevel indbetales til staten, og dette viser ifølge klageren meget klart, at foranstaltningen udgør statsstøtte. Hertil svarer de græske myndigheder, at denne praksis er meget sjælden, da kasinoerne benytter sig af denne mulighed til at tilbyde adgang til især VIP'er eller berømtheder, og at denne praksis er i strid med skatteloven (lov 2238/1994), eftersom betaling af 80 % af entréprisen til staten ud af virksomhedens egne ressourcer ikke anerkendes som produktive udgifter og derfor ikke kan fratrækkes virksomhedens indtægter, hvorfor en virksomhed, der gør dette, påfører sig selv en betydelig skattebyrde.

| (46) | Myndighederne og Mont Parnès gør endvidere Kommissionen opmærksom på andre forskelle mellem kasinoerne under forskellige skatte- og lovgivningsforanstaltninger. De siger, at disse forskelle begunstiger klageren Loutraki og opvejer de fordele, som støttemodtagerne har på grund af den lavere entrépris. Hvert kasino betaler en andel af sin årlige bruttofortjeneste til staten, men i overensstemmelse med loven betaler Loutraki en mindre andel end de andre. Kommissionen påpeger for det første, at hvis de andre foranstaltninger, som de græske myndigheder og Mont Parnès nævner, rent faktisk findes, kan de udgøre en særskilt støtteforanstaltning, der begunstiger Loutraki, forudsat at alle bestemmelser i gældende EU-lovgivning om statsstøtte er opfyldt. Men under alle omstændigheder vedrører de ikke den foranstaltning, der er under vurdering, og falder uden for rammerne for nærværende beslutning. |
| --- | --- |

(46)

Myndighederne og Mont Parnès gør endvidere Kommissionen opmærksom på andre forskelle mellem kasinoerne under forskellige skatte- og lovgivningsforanstaltninger. De siger, at disse forskelle begunstiger klageren Loutraki og opvejer de fordele, som støttemodtagerne har på grund af den lavere entrépris. Hvert kasino betaler en andel af sin årlige bruttofortjeneste til staten, men i overensstemmelse med loven betaler Loutraki en mindre andel end de andre. Kommissionen påpeger for det første, at hvis de andre foranstaltninger, som de græske myndigheder og Mont Parnès nævner, rent faktisk findes, kan de udgøre en særskilt støtteforanstaltning, der begunstiger Loutraki, forudsat at alle bestemmelser i gældende EU-lovgivning om statsstøtte er opfyldt. Men under alle omstændigheder vedrører de ikke den foranstaltning, der er under vurdering, og falder uden for rammerne for nærværende beslutning.

| (47) | Endelig har Grækenland anført, at man overvejer at ændre prispolitikken for kasinoer for at fjerne forskelsbehandlingen mellem dem. Kommissionen er dog endnu ikke blevet informeret om, at man er i færd med at gennemføre en sådan ændring. |
| --- | --- |

(47)

Endelig har Grækenland anført, at man overvejer at ændre prispolitikken for kasinoer for at fjerne forskelsbehandlingen mellem dem. Kommissionen er dog endnu ikke blevet informeret om, at man er i færd med at gennemføre en sådan ændring.

| (48) | De græske myndigheder og Mont Parnès har ikke fremsendt bemærkninger vedrørende støttens forenelighed og lovlighed. |
| --- | --- |

(48)

De græske myndigheder og Mont Parnès har ikke fremsendt bemærkninger vedrørende støttens forenelighed og lovlighed.

IV.1.2.   Støttens størrelse og tilbagebetaling

| (49) | Alternativt hævder de græske myndigheder og Mont Parnès, at selv hvis det konstateres, at foranstaltningen udgør ulovlig og uforenelig statsstøtte, strider tilbagebetaling af den mod to principper.






  — | Det strider mod princippet om borgernes berettigede forventninger. Spørgsmålet om entréprisen til kasinoer, og mere specifikt i hvilket omfang entréprisen skal være en økonomisk byrde for kasinoerne, blev forelagt statsrådet for omkring 15 år siden (43). Statsrådet besluttede i henhold til national lov, at entréprisen ikke havde karakter af en afgift, hvilket indirekte viste, at den ikke var en økonomisk byrde for kasinoerne. De begunstigede kasinoer kunne derfor med rimelighed handle ud fra den antagelse, at der ikke kunne være tale om statsstøtte på grund af en differentiering af disse priser, der ikke blev betragtet som en økonomisk byrde under national lov. |
| --- | --- | --- |

(49)

Alternativt hævder de græske myndigheder og Mont Parnès, at selv hvis det konstateres, at foranstaltningen udgør ulovlig og uforenelig statsstøtte, strider tilbagebetaling af den mod to principper.

—

Det strider mod princippet om borgernes berettigede forventninger. Spørgsmålet om entréprisen til kasinoer, og mere specifikt i hvilket omfang entréprisen skal være en økonomisk byrde for kasinoerne, blev forelagt statsrådet for omkring 15 år siden (43). Statsrådet besluttede i henhold til national lov, at entréprisen ikke havde karakter af en afgift, hvilket indirekte viste, at den ikke var en økonomisk byrde for kasinoerne. De begunstigede kasinoer kunne derfor med rimelighed handle ud fra den antagelse, at der ikke kunne være tale om statsstøtte på grund af en differentiering af disse priser, der ikke blev betragtet som en økonomisk byrde under national lov.

| — | Det strider mod princippet om, at en rettighed ikke må misbruges. De græske myndigheder og Mont Parnès hævder, at Loutraki ved at indgive en klage til Kommissionen kun 15 år efter vedtagelsen af foranstaltningen (i 1995) misbrugte sin ret til at klage til Kommissionen for at forsvare sine egne interesser og rettigheder under statsstøttebestemmelserne i EUF-traktaten. |
| --- | --- |

—

Det strider mod princippet om, at en rettighed ikke må misbruges. De græske myndigheder og Mont Parnès hævder, at Loutraki ved at indgive en klage til Kommissionen kun 15 år efter vedtagelsen af foranstaltningen (i 1995) misbrugte sin ret til at klage til Kommissionen for at forsvare sine egne interesser og rettigheder under statsstøttebestemmelserne i EUF-traktaten.

| (50) | Med hensyn til beregningen af det beløb, der skal tilbagebetales, bestrider de græske myndigheder og Mont Parnès den af Loutraki foreslåede beregningsmetode, i henhold til hvilken forskellen i afgift pr. kunde, der betales af kasinoer med hhv. lav og høj entrépris, skal ganges med antallet af kunder i de begunstigede kasinoer. De mener, at beregningen er fejlbehæftet og vilkårlig, da det ikke er sikkert, at de påståede begunstigede kasinoer i Mont Parnès, Thessaloniki og på Korfu (44) med en højere entrépris ville have samme kundekreds. |
| --- | --- |

(50)

Med hensyn til beregningen af det beløb, der skal tilbagebetales, bestrider de græske myndigheder og Mont Parnès den af Loutraki foreslåede beregningsmetode, i henhold til hvilken forskellen i afgift pr. kunde, der betales af kasinoer med hhv. lav og høj entrépris, skal ganges med antallet af kunder i de begunstigede kasinoer. De mener, at beregningen er fejlbehæftet og vilkårlig, da det ikke er sikkert, at de påståede begunstigede kasinoer i Mont Parnès, Thessaloniki og på Korfu (44) med en højere entrépris ville have samme kundekreds.

IV.2   Bemærkninger fra Loutraki

| (51) | Loutraki hævder, at foranstaltningerne under den nationale lovgivning udgør afgiftsmæssig forskelsbehandling, der begunstiger visse kasinoer, da den afgift på 80 % af entréprisen, som skal betales til staten, anvendes på et forskelligt afgiftsgrundlag, nemlig de to forskellige entrépriser, der er fastsat af staten. Entréprisen til de begunstigede kasinoer er betydeligt lavere end prisen til de andre kasinoer (6 EUR i stedet for 15 EUR), hvilket udgør et indtægtstab for staten, og da dette skaber konkurrencefordrejning, udgør det statsstøtte. |
| --- | --- |

(51)

Loutraki hævder, at foranstaltningerne under den nationale lovgivning udgør afgiftsmæssig forskelsbehandling, der begunstiger visse kasinoer, da den afgift på 80 % af entréprisen, som skal betales til staten, anvendes på et forskelligt afgiftsgrundlag, nemlig de to forskellige entrépriser, der er fastsat af staten. Entréprisen til de begunstigede kasinoer er betydeligt lavere end prisen til de andre kasinoer (6 EUR i stedet for 15 EUR), hvilket udgør et indtægtstab for staten, og da dette skaber konkurrencefordrejning, udgør det statsstøtte.

| (52) | Loutraki anfører videre, at foranstaltningen ikke er objektivt begrundet, da indførelsen af en lavere entrépris for de begunstigede kasinoer rent faktisk strider mod den sociale målsætning og mod begrundelsen for og karakteren af at fastsætte en entrépris for kasinoer, som blev drøftet i statsrådets dom nr. 4027/1998. Loutraki påstår, at det ikke med rimelighed kan påstås, at man kan sikre administrativ kontrol og social beskyttelse ved at opkræve forskellige priser på adgangsbilletter — i kasinoet i Mont Parnès, der kun ligger ca. 20 km fra Athens centrum, koster billetten 6 EUR, mens den i Loutraki, der ligger omkring 85 km fra Athens centrum, koster 15 EUR. I kasinoet i Thessaloniki, der kun ligger ca. 8 km fra Thessaloniki centrum, er billetprisen 6 EUR, mens den i Chalkidiki, omkring 120 km fra Thessaloniki centrum, koster 15 EUR. |
| --- | --- |

(52)

Loutraki anfører videre, at foranstaltningen ikke er objektivt begrundet, da indførelsen af en lavere entrépris for de begunstigede kasinoer rent faktisk strider mod den sociale målsætning og mod begrundelsen for og karakteren af at fastsætte en entrépris for kasinoer, som blev drøftet i statsrådets dom nr. 4027/1998. Loutraki påstår, at det ikke med rimelighed kan påstås, at man kan sikre administrativ kontrol og social beskyttelse ved at opkræve forskellige priser på adgangsbilletter — i kasinoet i Mont Parnès, der kun ligger ca. 20 km fra Athens centrum, koster billetten 6 EUR, mens den i Loutraki, der ligger omkring 85 km fra Athens centrum, koster 15 EUR. I kasinoet i Thessaloniki, der kun ligger ca. 8 km fra Thessaloniki centrum, er billetprisen 6 EUR, mens den i Chalkidiki, omkring 120 km fra Thessaloniki centrum, koster 15 EUR.

| (53) | Loutraki bemærker, at Grækenland tidligere har påstået, at den reducerede entrépris på 6 EUR var begrundet med de enkelte kasinoers særlige forhold, der navnlig vedrører geografisk placering (som er bestemmende for visse økonomiske, sociale, demografiske og andre specifikke særtræk), men at kasinoet på Korfu, da det blev privatiseret i august 2010, begyndte at opkræve en entrépris på 15 EUR uden forklaring på, hvorfor disse særlige forhold ikke længere gjorde sig gældende. |
| --- | --- |

(53)

Loutraki bemærker, at Grækenland tidligere har påstået, at den reducerede entrépris på 6 EUR var begrundet med de enkelte kasinoers særlige forhold, der navnlig vedrører geografisk placering (som er bestemmende for visse økonomiske, sociale, demografiske og andre specifikke særtræk), men at kasinoet på Korfu, da det blev privatiseret i august 2010, begyndte at opkræve en entrépris på 15 EUR uden forklaring på, hvorfor disse særlige forhold ikke længere gjorde sig gældende.

| (54) | Med hensyn til størrelsen af det beløb, der skal tilbagebetales, fastholder Loutraki, at denne sum er forskellen mellem den afgift, der opkræves pr. kunde, ganget med antallet af kunder i de begunstigede kasinoer. |
| --- | --- |

(54)

Med hensyn til størrelsen af det beløb, der skal tilbagebetales, fastholder Loutraki, at denne sum er forskellen mellem den afgift, der opkræves pr. kunde, ganget med antallet af kunder i de begunstigede kasinoer.

| (55) | Med hensyn til de særskilte foranstaltninger, som Grækenland og Mont Parnès henviser til, og som efter deres mening begunstiger Loutraki, og her især at Loutraki angiveligt skulle betale en mindre andel af den årlige bruttofortjeneste til staten end de andre kasinoer, hævder Loutraki, at man i praksis har betalt det samme beløb som konkurrenterne i henhold til en særlig aftale med myndighederne. |
| --- | --- |

(55)

Med hensyn til de særskilte foranstaltninger, som Grækenland og Mont Parnès henviser til, og som efter deres mening begunstiger Loutraki, og her især at Loutraki angiveligt skulle betale en mindre andel af den årlige bruttofortjeneste til staten end de andre kasinoer, hævder Loutraki, at man i praksis har betalt det samme beløb som konkurrenterne i henhold til en særlig aftale med myndighederne.

V.   VURDERING

| (56) | Foranstaltningen består af afgiftsmæssig forskelsbehandling til fordel for bestemte kasinoer, som de græske myndigheder har indført, samtidig med at de anvender en række bestemmelser (45), der fastlægger en afgift på 80 % af entréprisen til kasinoer og forskellige regulerede priser for offentligt ejede og privatejede kasinoer, nemlig 6 EUR for offentligt ejede kasinoer og 15 EUR for privatejede kasinoer, hvorved privatejede kasinoer stilles ringere i konkurrencen (46). |
| --- | --- |

(56)

Foranstaltningen består af afgiftsmæssig forskelsbehandling til fordel for bestemte kasinoer, som de græske myndigheder har indført, samtidig med at de anvender en række bestemmelser (45), der fastlægger en afgift på 80 % af entréprisen til kasinoer og forskellige regulerede priser for offentligt ejede og privatejede kasinoer, nemlig 6 EUR for offentligt ejede kasinoer og 15 EUR for privatejede kasinoer, hvorved privatejede kasinoer stilles ringere i konkurrencen (46).

V.1.   Statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten

| (57) | For at klarlægge, om en foranstaltning udgør statsstøtte i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, skal Kommissionen vurdere, hvorvidt foranstaltningen opfylder bestemmelserne i traktatens art. 107, stk. 1. I EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, hedder det, at »bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

(57)

For at klarlægge, om en foranstaltning udgør statsstøtte i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, skal Kommissionen vurdere, hvorvidt foranstaltningen opfylder bestemmelserne i traktatens art. 107, stk. 1. I EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, hedder det, at »bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| (58) | Kommissionen vil følgelig vurdere, om foranstaltningen opfylder alle fire betingelser for at udgøre statsstøtte efter artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen vil følgelig vurdere, om foranstaltningen opfylder alle fire betingelser for at udgøre statsstøtte efter artikel 107, stk. 1.

V.1.1   Den indrømmede fordel

| (59) | For at udgøre statsstøtte skal en foranstaltning give modtagerne en fordel, som mindsker de byrder, der normalt belaster deres budget. |
| --- | --- |

(59)

For at udgøre statsstøtte skal en foranstaltning give modtagerne en fordel, som mindsker de byrder, der normalt belaster deres budget.

| (60) | De græske myndigheder har for det første anført, at foranstaltningen ikke er omfattet af bestemmelserne om statsstøtte, fordi alle kasinoer, der opererer i Grækenland, skal betale samme procentuelle afgift til staten, nemlig 80 % af værdien af hver entrébillet, mens forskelselementet opstår med den prispolitik, der blev fastlagt med lovgivning fra 1994 og 1995, hvor entréprisen til kasinoer, der har fået licens i henhold til lov 2206/1994, fastsættes til 15 EUR. |
| --- | --- |

(60)

De græske myndigheder har for det første anført, at foranstaltningen ikke er omfattet af bestemmelserne om statsstøtte, fordi alle kasinoer, der opererer i Grækenland, skal betale samme procentuelle afgift til staten, nemlig 80 % af værdien af hver entrébillet, mens forskelselementet opstår med den prispolitik, der blev fastlagt med lovgivning fra 1994 og 1995, hvor entréprisen til kasinoer, der har fået licens i henhold til lov 2206/1994, fastsættes til 15 EUR.

| (61) | De græske myndigheder påstår også, at entréprisen kun er en administrativ kontrolforanstaltning og ikke er en afgift, idet fastsættelsen af en entrépris til kasinoer i henhold til statsrådets dom nr. 4025/1998 har en social karakter og ikke er en afgiftsforanstaltning. |
| --- | --- |

(61)

De græske myndigheder påstår også, at entréprisen kun er en administrativ kontrolforanstaltning og ikke er en afgift, idet fastsættelsen af en entrépris til kasinoer i henhold til statsrådets dom nr. 4025/1998 har en social karakter og ikke er en afgiftsforanstaltning.

| (62) | For det første skal det påpeges, at fastsættelse af priser i lov 2206/1994 ikke uden problemer kan beskrives som en typisk prisfastsættelsespolitik, da alle kasinoer ser ud til frit at kunne fastsætte lavere entrépriser eller endog tilbyde gratis adgang, selvom de i alle tilfælde skal betale 80 % af entréprisens værdi til staten, uanset hvilket beløb de rent faktisk opkræver af kunden. |
| --- | --- |

(62)

For det første skal det påpeges, at fastsættelse af priser i lov 2206/1994 ikke uden problemer kan beskrives som en typisk prisfastsættelsespolitik, da alle kasinoer ser ud til frit at kunne fastsætte lavere entrépriser eller endog tilbyde gratis adgang, selvom de i alle tilfælde skal betale 80 % af entréprisens værdi til staten, uanset hvilket beløb de rent faktisk opkræver af kunden.

| (63) | Under alle omstændigheder er det under anvendelsen af EU's statsstøttebestemmelser irrelevant, om foranstaltningen er en afgifts- eller prisfastsættelsesforanstaltning, da artikel 7 anvendes på støtte »under enhver tænkelig form«, der giver en fordel. Det forhold, at det primære mål ikke er at skabe indtægter for staten, er ikke i sig selv nok til, at en sådan foranstaltning ikke bliver klassificeret som statsstøtte. |
| --- | --- |

(63)

Under alle omstændigheder er det under anvendelsen af EU's statsstøttebestemmelser irrelevant, om foranstaltningen er en afgifts- eller prisfastsættelsesforanstaltning, da artikel 7 anvendes på støtte »under enhver tænkelig form«, der giver en fordel. Det forhold, at det primære mål ikke er at skabe indtægter for staten, er ikke i sig selv nok til, at en sådan foranstaltning ikke bliver klassificeret som statsstøtte.

| (64) | Selv hvis det godtages, at fastsættelsen af en entrépris til kasinoer kan have en social målsætning, skal spørgsmålet om, hvorvidt dette udgør en fordel og dermed statsstøtte, vurderes i lyset af følgerne for de enkelte virksomheder for at fastslå, om nogle virksomheder bidrager mindre til de offentlige indtægter. Eftersom fritagelse fra at anvende den generelle entrépris på 15 EUR er blevet tildelt individuelt til bestemte kasinoer, og især at afgiften på 80 % skal betales til staten på grundlag af den lavere pris, som disse kasinoer skal opkræve (i princippet, jf. ovenfor), får disse kasinoer en fordel. |
| --- | --- |

(64)

Selv hvis det godtages, at fastsættelsen af en entrépris til kasinoer kan have en social målsætning, skal spørgsmålet om, hvorvidt dette udgør en fordel og dermed statsstøtte, vurderes i lyset af følgerne for de enkelte virksomheder for at fastslå, om nogle virksomheder bidrager mindre til de offentlige indtægter. Eftersom fritagelse fra at anvende den generelle entrépris på 15 EUR er blevet tildelt individuelt til bestemte kasinoer, og især at afgiften på 80 % skal betales til staten på grundlag af den lavere pris, som disse kasinoer skal opkræve (i princippet, jf. ovenfor), får disse kasinoer en fordel.

| (65) | Kommissionen anerkender medlemsstaternes ret til at definere en foranstaltning som en afgiftsforanstaltning eller tilsvarende i henhold til deres egen nationale lovgivning. Kommissionens vurdering sigter på ingen måde mod at fortolke national lov. Men denne foranstaltning muliggør en regelmæssig, løbende betaling til staten af 80 % af prisen på alle entrébilletter solgt af alle kasinoer. Desuden bemærker Kommissionen, at de skyldige beløb i henhold til national lov (især lov 2206/1994 og ministerbeslutning af 1995) skal indbetales til de relevante skattekontorer (47). Mens klassificeringen af foranstaltningen efter national lov ikke derfor påvirkes, bemærker Kommissionen, at foranstaltningens virkninger svarer til virkningerne af en afgiftsforanstaltning. Følgelig vil Kommissionen udelukkende i denne beslutning og i vurderingen under EU's statsstøttelovgivning betegne foranstaltningen som en afgiftsforanstaltning, en afgift eller beskatning. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen anerkender medlemsstaternes ret til at definere en foranstaltning som en afgiftsforanstaltning eller tilsvarende i henhold til deres egen nationale lovgivning. Kommissionens vurdering sigter på ingen måde mod at fortolke national lov. Men denne foranstaltning muliggør en regelmæssig, løbende betaling til staten af 80 % af prisen på alle entrébilletter solgt af alle kasinoer. Desuden bemærker Kommissionen, at de skyldige beløb i henhold til national lov (især lov 2206/1994 og ministerbeslutning af 1995) skal indbetales til de relevante skattekontorer (47). Mens klassificeringen af foranstaltningen efter national lov ikke derfor påvirkes, bemærker Kommissionen, at foranstaltningens virkninger svarer til virkningerne af en afgiftsforanstaltning. Følgelig vil Kommissionen udelukkende i denne beslutning og i vurderingen under EU's statsstøttelovgivning betegne foranstaltningen som en afgiftsforanstaltning, en afgift eller beskatning.

| (66) | Foranstaltningen, nemlig afgiftsforskelsbehandling, der skyldes den samlede virkning af en ensartet afgift på ulige, regulerede entrépriser, giver statsejede kasinoer i Grækenland en fordel sammenlignet med privatejede kasinoer. Den samlede virkning af de to statslige tiltag er, at statsejede kasinoer kun betaler 4,80 EUR (80 % af 6 EUR) i afgift pr. billet, mens de privatejede kasinoer skal betale en afgift pr. person på 12 EUR (80 % af 15 EUR) (48). |
| --- | --- |

(66)

Foranstaltningen, nemlig afgiftsforskelsbehandling, der skyldes den samlede virkning af en ensartet afgift på ulige, regulerede entrépriser, giver statsejede kasinoer i Grækenland en fordel sammenlignet med privatejede kasinoer. Den samlede virkning af de to statslige tiltag er, at statsejede kasinoer kun betaler 4,80 EUR (80 % af 6 EUR) i afgift pr. billet, mens de privatejede kasinoer skal betale en afgift pr. person på 12 EUR (80 % af 15 EUR) (48).

| (67) | Med denne foranstaltning fjerner den græske stat en byrde fra de offentlige kasinoer, som de ellers skulle have båret, hvis beskatningen havde været ikkediskriminerende og konkurrenceneutral. Ikkediskriminerende og konkurrenceneutral beskatning blev i princippet indført i Grækenland med lov 2206/1994 om etablering, indretning, drift og tilsyn af kasinoer, der fastsætter entréprisen til 15 EUR og statsafgiften til 80 % heraf. Men den græske stat har ikke anvendt dette ikkediskriminerende, konkurrenceneutrale afgiftssystem på de offentlige kasinoer (eller det privatejede kasino i Thessaloniki, som blev behandlet på samme måde), men har i stedet tilladt dem kun at betale 4,80 EUR i entréafgift. Ordningen har følgelig begunstiget disse virksomheder. Disse kasinoer har skullet bære en mindre afgiftsbyrde pr. person ud af deres samlede indtægter. Deres samlede indtægter omfatter ikke kun entréindtægter (dvs. udelukkende fra entrébilletter), men også deres øvrige indtægtskilder såsom hasardspil, overnatning, bar- og restaurationsydelser, underholdning osv. |
| --- | --- |

(67)

Med denne foranstaltning fjerner den græske stat en byrde fra de offentlige kasinoer, som de ellers skulle have båret, hvis beskatningen havde været ikkediskriminerende og konkurrenceneutral. Ikkediskriminerende og konkurrenceneutral beskatning blev i princippet indført i Grækenland med lov 2206/1994 om etablering, indretning, drift og tilsyn af kasinoer, der fastsætter entréprisen til 15 EUR og statsafgiften til 80 % heraf. Men den græske stat har ikke anvendt dette ikkediskriminerende, konkurrenceneutrale afgiftssystem på de offentlige kasinoer (eller det privatejede kasino i Thessaloniki, som blev behandlet på samme måde), men har i stedet tilladt dem kun at betale 4,80 EUR i entréafgift. Ordningen har følgelig begunstiget disse virksomheder. Disse kasinoer har skullet bære en mindre afgiftsbyrde pr. person ud af deres samlede indtægter. Deres samlede indtægter omfatter ikke kun entréindtægter (dvs. udelukkende fra entrébilletter), men også deres øvrige indtægtskilder såsom hasardspil, overnatning, bar- og restaurationsydelser, underholdning osv.

| (68) | Ifølge fast retspraksis omfatter begrebet statsstøtte ikke kun positive fordele, men også indgreb, der under forskellige former letter de byrder, som normalt belaster en virksomheds budget, og derved, uden at være tilskud i ordets egentlige forstand, er af samme art og har tilsvarende virkninger (49). En sådan fordel kan gives som mange forskellige former for reduktion af virksomhedens skattebyrde, herunder gennem en reduktion af afgiftsgrundlaget. |
| --- | --- |

(68)

Ifølge fast retspraksis omfatter begrebet statsstøtte ikke kun positive fordele, men også indgreb, der under forskellige former letter de byrder, som normalt belaster en virksomheds budget, og derved, uden at være tilskud i ordets egentlige forstand, er af samme art og har tilsvarende virkninger (49). En sådan fordel kan gives som mange forskellige former for reduktion af virksomhedens skattebyrde, herunder gennem en reduktion af afgiftsgrundlaget.

| (69) | I denne sag har kasinoerne på Korfu og i Mont Parnès og Thessaloniki (og indtil 1999 også kasinoet på Rhodos) (50) fået en fordel svarende til en reduktion i afgiftsgrundlaget, da der som forklaret ovenfor er indført bestemmelser, som kun gælder for disse kasinoer, i henhold til hvilke de skal betale en afgift pr. person, der er fastsat på et lavere grundlag end afgiftsgrundlaget for andre kasinoer. |
| --- | --- |

(69)

I denne sag har kasinoerne på Korfu og i Mont Parnès og Thessaloniki (og indtil 1999 også kasinoet på Rhodos) (50) fået en fordel svarende til en reduktion i afgiftsgrundlaget, da der som forklaret ovenfor er indført bestemmelser, som kun gælder for disse kasinoer, i henhold til hvilke de skal betale en afgift pr. person, der er fastsat på et lavere grundlag end afgiftsgrundlaget for andre kasinoer.

| (70) | De græske myndigheder har fremført, at den direkte begunstigede af den lavere afgift er kunden. Men selv hvis man kan påstå, at kunderne også får fordel af den reducerede afgiftsbyrde pr. entrébillet, eftersom de betaler en lavere samlet pris, hindrer dette ikke foranstaltningen i at give en fordel til de relevante virksomheder, i dette tilfælde de begunstigede kasinoer, eftersom de betaler et lavere afgiftsbeløb pr. kunde. |
| --- | --- |

(70)

De græske myndigheder har fremført, at den direkte begunstigede af den lavere afgift er kunden. Men selv hvis man kan påstå, at kunderne også får fordel af den reducerede afgiftsbyrde pr. entrébillet, eftersom de betaler en lavere samlet pris, hindrer dette ikke foranstaltningen i at give en fordel til de relevante virksomheder, i dette tilfælde de begunstigede kasinoer, eftersom de betaler et lavere afgiftsbeløb pr. kunde.

| (71) | Det fremgår af sager om afgifter, at fritagelse fra afgifter, som betales nominelt af kunden, men opkræves af leverandøren, potentielt kan udgøre statsstøtte i lighed med andre incitamenter til kunder til at købe bestemte goder og tjenesteydelser (51). |
| --- | --- |

(71)

Det fremgår af sager om afgifter, at fritagelse fra afgifter, som betales nominelt af kunden, men opkræves af leverandøren, potentielt kan udgøre statsstøtte i lighed med andre incitamenter til kunder til at købe bestemte goder og tjenesteydelser (51).

| (72) | I overensstemmelse med hidtidig praksis mener Kommissionen, at afgiftsreduktioner for kunder kan udgøre statsstøtte til virksomheder, hvis reduktionen er betinget af brug af et bestemt gode eller en bestemt tjenesteydelse af en bestemt virksomhed (52). Argumentet om, at den direkte begunstigede er kunden, er således ikke til hinder for, at der kan bestå statsstøtte. |
| --- | --- |

(72)

I overensstemmelse med hidtidig praksis mener Kommissionen, at afgiftsreduktioner for kunder kan udgøre statsstøtte til virksomheder, hvis reduktionen er betinget af brug af et bestemt gode eller en bestemt tjenesteydelse af en bestemt virksomhed (52). Argumentet om, at den direkte begunstigede er kunden, er således ikke til hinder for, at der kan bestå statsstøtte.

| (73) | I lyset af de græske kasinoers almindelige kommercielle praksis med at give gratis adgang og selv betale entréafgiften til staten (80 % af billettens nominelle værdi) er fordelen for de offentlige kasinoer ved afgiftsforskelsbehandlingen endnu større, da entréprisen til de privatejede kasinoer er meget højere, og afgiften er 12 EUR, end den er for de offentligt ejede kasinoer, som kun skal finansiere 4,80 EUR ud af de samlede indtægter af deres erhvervsaktiviteter. |
| --- | --- |

(73)

I lyset af de græske kasinoers almindelige kommercielle praksis med at give gratis adgang og selv betale entréafgiften til staten (80 % af billettens nominelle værdi) er fordelen for de offentlige kasinoer ved afgiftsforskelsbehandlingen endnu større, da entréprisen til de privatejede kasinoer er meget højere, og afgiften er 12 EUR, end den er for de offentligt ejede kasinoer, som kun skal finansiere 4,80 EUR ud af de samlede indtægter af deres erhvervsaktiviteter.

| (74) | De græske myndigheder påstår, at praksis med at tillade de begunstigede kasinoer at anvende gratis entrébilletter på bestemte ugedage kun er noget, der sker undtagelsesvist. Men dette er specifikt tilladt efter national lovgivning (ministerbeslutningen fra 1995). Grækenland har påstået, at denne praksis er forbeholdt VIP'er og berømtheder, men Kommissionen har beviser i form af offentligt tilgængelige oplysninger såsom brochurer med tilbud om gratis adgang, der er omdelt med aviser og på internettet, for, at enhver kunde som almindelig praksis kan få gratis adgang på bestemte ugedage hver eneste uge (kasinoet i Thessaloniki reklamerer f.eks. på sit websted med gratis adgang fra søndag til torsdag) (53). Det ser derfor ikke ud til, at praksis med gratis adgang er en undtagelse i de begunstigede kasinoer. |
| --- | --- |

(74)

De græske myndigheder påstår, at praksis med at tillade de begunstigede kasinoer at anvende gratis entrébilletter på bestemte ugedage kun er noget, der sker undtagelsesvist. Men dette er specifikt tilladt efter national lovgivning (ministerbeslutningen fra 1995). Grækenland har påstået, at denne praksis er forbeholdt VIP'er og berømtheder, men Kommissionen har beviser i form af offentligt tilgængelige oplysninger såsom brochurer med tilbud om gratis adgang, der er omdelt med aviser og på internettet, for, at enhver kunde som almindelig praksis kan få gratis adgang på bestemte ugedage hver eneste uge (kasinoet i Thessaloniki reklamerer f.eks. på sit websted med gratis adgang fra søndag til torsdag) (53). Det ser derfor ikke ud til, at praksis med gratis adgang er en undtagelse i de begunstigede kasinoer.

| (75) | Grækenland har anført, at denne praksis strider mod national afgiftslovgivning. Her påpeger Kommissionen, at tilladelse til at give gratis adgang er udtrykkeligt omfattet af den nationale lov om kasinoer, og at de begunstigede kasinoer åbenlyst benytter sig heraf. |
| --- | --- |

(75)

Grækenland har anført, at denne praksis strider mod national afgiftslovgivning. Her påpeger Kommissionen, at tilladelse til at give gratis adgang er udtrykkeligt omfattet af den nationale lov om kasinoer, og at de begunstigede kasinoer åbenlyst benytter sig heraf.

| (76) | Grækenland har anført, at de 80 % af entréprisen, som kasinoet betaler til staten ud af sine egne ressourcer, ikke er anerkendt som produktive udgifter, og at de i henhold til græsk afgiftslovgivning ikke kan fratrækkes virksomhedens indtægter, således at en virksomhed, der følger denne praksis, udsætter sig selv for en betydelig afgiftsbyrde. Kommissionen bemærker, at denne argumentation rent faktisk understøtter klagerens påstand, da et privat kasino på grund af den betydelige afgiftsbyrde, der skyldes, at det skal betale afgiften ud af egne indtægter, i praksis ikke har råd til at tilbyde gratis adgang. Den styrker derfor argumentet om, at der består en fordel for kasinoer med lavere entrépris. |
| --- | --- |

(76)

Grækenland har anført, at de 80 % af entréprisen, som kasinoet betaler til staten ud af sine egne ressourcer, ikke er anerkendt som produktive udgifter, og at de i henhold til græsk afgiftslovgivning ikke kan fratrækkes virksomhedens indtægter, således at en virksomhed, der følger denne praksis, udsætter sig selv for en betydelig afgiftsbyrde. Kommissionen bemærker, at denne argumentation rent faktisk understøtter klagerens påstand, da et privat kasino på grund af den betydelige afgiftsbyrde, der skyldes, at det skal betale afgiften ud af egne indtægter, i praksis ikke har råd til at tilbyde gratis adgang. Den styrker derfor argumentet om, at der består en fordel for kasinoer med lavere entrépris.

| (77) | Grækenland har også anført, at fordelen, eftersom kasinoerne beholder 20 % af en uens entrépris, gives til kasinoer, der forlanger en højere pris, da dette sikrer en nettoindtægt på 3 EUR sammenlignet med 1,20 EUR for de offentligt ejede kasinoer. Dette argument er vildledende, eftersom det ikke tager hensyn til to forhold, der er vigtige for en korrekt forståelse af de reelt konkurrencebegrænsende følger af foranstaltningen. Det forhold, at myndighederne har fastsat billetpriser og dermed entréafgiften på et lavere niveau for nogle kasinoer, gør på den ene side disse kasinoer mere attraktive for kunderne, og dette i) drejer efterspørgslen bort fra det mønster, der ellers ville have eksisteret, hvis kasinoerne alene skulle konkurrere ud fra deres egne kvaliteter, på grundlag af arten og kvaliteten af de udbudte ydelser, og ii) øger alt andet lige antallet af kunder kunstigt. Som forklaret ovenfor er entréindtægter på den anden side kun en begrænset del af de samlede indtægter, som en kunde i et kasino genererer til virksomheden, og som kasinoerne skal betale entréafgift af. |
| --- | --- |

(77)

Grækenland har også anført, at fordelen, eftersom kasinoerne beholder 20 % af en uens entrépris, gives til kasinoer, der forlanger en højere pris, da dette sikrer en nettoindtægt på 3 EUR sammenlignet med 1,20 EUR for de offentligt ejede kasinoer. Dette argument er vildledende, eftersom det ikke tager hensyn til to forhold, der er vigtige for en korrekt forståelse af de reelt konkurrencebegrænsende følger af foranstaltningen. Det forhold, at myndighederne har fastsat billetpriser og dermed entréafgiften på et lavere niveau for nogle kasinoer, gør på den ene side disse kasinoer mere attraktive for kunderne, og dette i) drejer efterspørgslen bort fra det mønster, der ellers ville have eksisteret, hvis kasinoerne alene skulle konkurrere ud fra deres egne kvaliteter, på grundlag af arten og kvaliteten af de udbudte ydelser, og ii) øger alt andet lige antallet af kunder kunstigt. Som forklaret ovenfor er entréindtægter på den anden side kun en begrænset del af de samlede indtægter, som en kunde i et kasino genererer til virksomheden, og som kasinoerne skal betale entréafgift af.

| (78) | Det forhold, at afgiftsforskelsbehandlingen giver en fordel, er endelig anerkendt i de relevante nationale bestemmelser selv. Som de græske myndigheder har meddelt, kan kasinoet i Thessaloniki opkræve lavere entrépriser og betale mindre i afgift på grundlag af et lovdekret fra 1953, i henhold til hvilket virksomheder, der er oprettet med udenlandsk kapital, har ret til den mest gunstige behandling, der tilbydes nationale virksomheder. Skønt de græske myndigheder fastholder, at den anfægtede ordning ikke er fordelagtig, anvender de ikke desto mindre lovgivningen på kasinoet i Thessaloniki med den begrundelse, at den er den mest gunstige behandling, der tilbydes nationale virksomheder, til forskel fra de dyrere ordninger, der gælder for andre private kasinoer. |
| --- | --- |

(78)

Det forhold, at afgiftsforskelsbehandlingen giver en fordel, er endelig anerkendt i de relevante nationale bestemmelser selv. Som de græske myndigheder har meddelt, kan kasinoet i Thessaloniki opkræve lavere entrépriser og betale mindre i afgift på grundlag af et lovdekret fra 1953, i henhold til hvilket virksomheder, der er oprettet med udenlandsk kapital, har ret til den mest gunstige behandling, der tilbydes nationale virksomheder. Skønt de græske myndigheder fastholder, at den anfægtede ordning ikke er fordelagtig, anvender de ikke desto mindre lovgivningen på kasinoet i Thessaloniki med den begrundelse, at den er den mest gunstige behandling, der tilbydes nationale virksomheder, til forskel fra de dyrere ordninger, der gælder for andre private kasinoer.

| (79) | Alternativt gør de græske myndigheder og Mont Parnès opmærksom på andre forskelle mellem kasinoerne med hensyn til afgifts- eller reguleringsforanstaltninger, som efter deres mening begunstiger klageren Loutraki og dermed opvejer de eventuelle fordele, som støttemodtagerne måtte have som følge af den lavere entrépris (54). Kommissionen bemærker hertil, at en påstand om, at én foranstaltning (en forskel i generelle afgifter) bør holdes op imod en anden (en forskel i entrépriser og en specifik afgift herpå), ikke kan godtages som argument for, at foranstaltningen ikke udgør statsstøtte. Under alle omstændigheder vedrører disse aspekter som allerede nævnt ikke den foranstaltning, der er under vurdering, og falder uden for rammerne for nærværende beslutning (jf. punkt 46). |
| --- | --- |

(79)

Alternativt gør de græske myndigheder og Mont Parnès opmærksom på andre forskelle mellem kasinoerne med hensyn til afgifts- eller reguleringsforanstaltninger, som efter deres mening begunstiger klageren Loutraki og dermed opvejer de eventuelle fordele, som støttemodtagerne måtte have som følge af den lavere entrépris (54). Kommissionen bemærker hertil, at en påstand om, at én foranstaltning (en forskel i generelle afgifter) bør holdes op imod en anden (en forskel i entrépriser og en specifik afgift herpå), ikke kan godtages som argument for, at foranstaltningen ikke udgør statsstøtte. Under alle omstændigheder vedrører disse aspekter som allerede nævnt ikke den foranstaltning, der er under vurdering, og falder uden for rammerne for nærværende beslutning (jf. punkt 46).

| (80) | Kommissionen konstaterer, at foranstaltningen, nemlig afgiftsforskelsbehandling, der skyldes den samlede virkning af en ensartet afgift på ulige, regulerede entrépriser, giver kasinoer med lavere entrépriser en fordel. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen konstaterer, at foranstaltningen, nemlig afgiftsforskelsbehandling, der skyldes den samlede virkning af en ensartet afgift på ulige, regulerede entrépriser, giver kasinoer med lavere entrépriser en fordel.

V.1.2   Statsmidler og tilregnelse til staten

| (81) | Ovennævnte fordel kan tilregnes staten og finansieres med statsmidler. |
| --- | --- |

(81)

Ovennævnte fordel kan tilregnes staten og finansieres med statsmidler.

| (82) | Som tidligere forklaret skyldes den afgiftsmæssige forskelsbehandling en række administrative akter, dekreter og forordninger vedtaget af den græske stat, herunder navnlig: lov 2206/1994, ministerbeslutningen af 1995, lov 3139 af 30.4.2003, lovgivningsdekret 2687/1953, beslutninger truffet af EOT's generalsekretær (der forvalter de offentlige kasinoer) i henhold til lov 1624/1951 og dekret 4109/1960, navnlig EOT's afgørelse 535633 af 21.11.1991, hvorved entréprisen til Mont Parnès-kasinoet fastsættes til 2 000 GRD, og EOT's afgørelse 508049 af 24.3.1992, hvorved entréprisen til kasinoerne på Korfu og Rhodos fastsættes til 1 500 GRD (for Korfus vedkommende justeres den senere til GRD 2 000 ved afgørelse 532691 af 24.11.1997) og licenserne til de enkelte kasinoer i henhold til den nationale lovgivning, hvor man bekræfter de forskellige entrépriser og forpligtelsen til at betale 80 % af den gældende pris for det enkelte kasino. |
| --- | --- |

(82)

Som tidligere forklaret skyldes den afgiftsmæssige forskelsbehandling en række administrative akter, dekreter og forordninger vedtaget af den græske stat, herunder navnlig: lov 2206/1994, ministerbeslutningen af 1995, lov 3139 af 30.4.2003, lovgivningsdekret 2687/1953, beslutninger truffet af EOT's generalsekretær (der forvalter de offentlige kasinoer) i henhold til lov 1624/1951 og dekret 4109/1960, navnlig EOT's afgørelse 535633 af 21.11.1991, hvorved entréprisen til Mont Parnès-kasinoet fastsættes til 2 000 GRD, og EOT's afgørelse 508049 af 24.3.1992, hvorved entréprisen til kasinoerne på Korfu og Rhodos fastsættes til 1 500 GRD (for Korfus vedkommende justeres den senere til GRD 2 000 ved afgørelse 532691 af 24.11.1997) og licenserne til de enkelte kasinoer i henhold til den nationale lovgivning, hvor man bekræfter de forskellige entrépriser og forpligtelsen til at betale 80 % af den gældende pris for det enkelte kasino.

| (83) | Desuden finansieres den afgiftsmæssige forskelsbehandling med statsmidler. Hvis staten går glip af indtægter, som den kunne have opkrævet fra en virksomhed under normale omstændigheder, finansieres den pågældende foranstaltning med statsmidler. |
| --- | --- |

(83)

Desuden finansieres den afgiftsmæssige forskelsbehandling med statsmidler. Hvis staten går glip af indtægter, som den kunne have opkrævet fra en virksomhed under normale omstændigheder, finansieres den pågældende foranstaltning med statsmidler.

| (84) | I afgiftsmæssig henseende opnås fordelen for de offentlige kasinoer i dette tilfælde ved den kunstige nedsættelse af beskatningsgrundlaget, der danner grundlag for opkrævningen af 80 % af entréafgiften, fra de normale 15 EUR i pålydende værdi på en entrébillet til 6 EUR på de offentlige kasinoer. |
| --- | --- |

(84)

I afgiftsmæssig henseende opnås fordelen for de offentlige kasinoer i dette tilfælde ved den kunstige nedsættelse af beskatningsgrundlaget, der danner grundlag for opkrævningen af 80 % af entréafgiften, fra de normale 15 EUR i pålydende værdi på en entrébillet til 6 EUR på de offentlige kasinoer.

| (85) | EU-Domstolen har afgjort, at en forskellig reduktion af beskatningsgrundlaget af denne art fører til mistede skatteindtægter for staten, hvilket svarer til forbrug af statsmidler, jf. EUF-traktatens artikel 107, stk. 1 (55). Generelt giver den græske stat i den foreliggende sag afkald på skatteindtægter fra de offentlige kasinoer på 7,20 EUR pr. entré, hvilket er forskellen mellem afgiften på 12 EUR pr. entré, som de private kasinoer erlægger til staten, og afgiften på 4,80 EUR pr. entré, som de offentlige kasinoer erlægger til staten. Ved vurderingen af fordelene for de enkelte begunstigede kasinoer skal der imidlertid tages højde for visse justeringer (forklares nærmere i afsnit V.4, »Værdiansættelse og tilbagesøgning«: Det fremgår, at frem til 2000 betalte Mont Parnès og Korfu ikke entréafgift til staten, så i dette tilfælde er fordelen lig med afgiften på 12 EUR pr. entré, som de private kasinoer erlægger til staten). |
| --- | --- |

(85)

EU-Domstolen har afgjort, at en forskellig reduktion af beskatningsgrundlaget af denne art fører til mistede skatteindtægter for staten, hvilket svarer til forbrug af statsmidler, jf. EUF-traktatens artikel 107, stk. 1 (55). Generelt giver den græske stat i den foreliggende sag afkald på skatteindtægter fra de offentlige kasinoer på 7,20 EUR pr. entré, hvilket er forskellen mellem afgiften på 12 EUR pr. entré, som de private kasinoer erlægger til staten, og afgiften på 4,80 EUR pr. entré, som de offentlige kasinoer erlægger til staten. Ved vurderingen af fordelene for de enkelte begunstigede kasinoer skal der imidlertid tages højde for visse justeringer (forklares nærmere i afsnit V.4, »Værdiansættelse og tilbagesøgning«: Det fremgår, at frem til 2000 betalte Mont Parnès og Korfu ikke entréafgift til staten, så i dette tilfælde er fordelen lig med afgiften på 12 EUR pr. entré, som de private kasinoer erlægger til staten).

| (86) | Grækenland har fremført, at eftersom de kasinoer, der tager en lavere entrépris, tiltrækker flere kunder, er der ingen sikkerhed for, at staten går glip af indtægter. Grækenland fastholder, at foranstaltningen derfor ikke er at betragte som statsstøtte. |
| --- | --- |

(86)

Grækenland har fremført, at eftersom de kasinoer, der tager en lavere entrépris, tiltrækker flere kunder, er der ingen sikkerhed for, at staten går glip af indtægter. Grækenland fastholder, at foranstaltningen derfor ikke er at betragte som statsstøtte.

| (87) | Som allerede nævnt i beslutningen om at indlede proceduren anerkender Kommissionen ikke dette argument. I henhold til sin hidtidige praksis mener Kommissionen, at det forhold, at en afgiftsnedsættelse for visse skatteydere kan føre til en stigning i de samlede indtægter, der indkræves gennem den pågældende skat, ikke nødvendigvis betyder, at foranstaltningen ikke finansieres med statsmidler (56). |
| --- | --- |

(87)

Som allerede nævnt i beslutningen om at indlede proceduren anerkender Kommissionen ikke dette argument. I henhold til sin hidtidige praksis mener Kommissionen, at det forhold, at en afgiftsnedsættelse for visse skatteydere kan føre til en stigning i de samlede indtægter, der indkræves gennem den pågældende skat, ikke nødvendigvis betyder, at foranstaltningen ikke finansieres med statsmidler (56).

| (88) | De græske myndigheders argument er fejlagtigt, eftersom det benchmark, som de anvender til at afprøve virkningerne af den afgiftsmæssige forskelsbehandling på statens budget, er fordrejet som følge af den fordel, der er indbygget i foranstaltningen. I deres ræsonnement har de græske myndigheder taget hensyn til den dynamiske virkning af prisnedsættelsen, som kan øge efterspørgslen og i sidste ende de opkrævede afgifter, eftersom de opkrævede afgifter er proportionale med antallet af gæster. Men denne sammenligning er forfejlet, fordi det er selve den ulighed, som fordelen giver anledning til, nemlig at prisen og dermed afgiften pr. entrébillet er lavere, der får efterspørgslen til at stige. |
| --- | --- |

(88)

De græske myndigheders argument er fejlagtigt, eftersom det benchmark, som de anvender til at afprøve virkningerne af den afgiftsmæssige forskelsbehandling på statens budget, er fordrejet som følge af den fordel, der er indbygget i foranstaltningen. I deres ræsonnement har de græske myndigheder taget hensyn til den dynamiske virkning af prisnedsættelsen, som kan øge efterspørgslen og i sidste ende de opkrævede afgifter, eftersom de opkrævede afgifter er proportionale med antallet af gæster. Men denne sammenligning er forfejlet, fordi det er selve den ulighed, som fordelen giver anledning til, nemlig at prisen og dermed afgiften pr. entrébillet er lavere, der får efterspørgslen til at stige.

| (89) | Under alle omstændigheder har de græske myndigheder ikke fremlagt bevis for, at den samlede afgiftsindtægt fra entréafgiften på kasinoer maksimeres som følge af dette mønster med forskellige priser. Hvis Kommissionen skulle følge ræsonnementet om, at en nedsættelse af entréprisen til 6 EUR fører til en stigning i de opkrævede afgifter, vil skatteindtægterne blive maksimeret, hvis alle entrébilletter blev prissat til 6 EUR på alle kasinoer, både offentlige og private, hvilket strider mod den græske påstand om, at man opnår en sådan situation som følge af den afgiftsmæssige forskelsbehandling, der skyldes de forskellige priser. |
| --- | --- |

(89)

Under alle omstændigheder har de græske myndigheder ikke fremlagt bevis for, at den samlede afgiftsindtægt fra entréafgiften på kasinoer maksimeres som følge af dette mønster med forskellige priser. Hvis Kommissionen skulle følge ræsonnementet om, at en nedsættelse af entréprisen til 6 EUR fører til en stigning i de opkrævede afgifter, vil skatteindtægterne blive maksimeret, hvis alle entrébilletter blev prissat til 6 EUR på alle kasinoer, både offentlige og private, hvilket strider mod den græske påstand om, at man opnår en sådan situation som følge af den afgiftsmæssige forskelsbehandling, der skyldes de forskellige priser.

| (90) | Dermed finansieres den anfægtede fordel med statsmidler. |
| --- | --- |

(90)

Dermed finansieres den anfægtede fordel med statsmidler.

V.1.3   Selektivitet

| (91) | Ifølge EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, skal en foranstaltning for at udgøre statsstøtte være specifik eller selektiv, idet den begunstiger »visse virksomheder eller visse produktioner«. |
| --- | --- |

(91)

Ifølge EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, skal en foranstaltning for at udgøre statsstøtte være specifik eller selektiv, idet den begunstiger »visse virksomheder eller visse produktioner«.

| (92) | Ifølge retspraksis ved EU-Domstolen (57), »For så vidt angår betingelsen om selektivitet, som er en grundlæggende del af begrebet statsstøtte, følger det af fast retspraksis, at artikel 87, stk. 1, nu artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten, kræver en stillingtagen til, om en national foranstaltning som led i en bestemt retlig ordning kan begunstige »visse virksomheder eller visse produktioner« i forhold til andre virksomheder, der under hensyntagen til formålet med den nævnte ordning, befinder sig i en tilsvarende faktisk og retlig situation« (58). Domstolen har også i adskillige tilfælde afgjort, at der i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, ikke skelnes mellem statsstøttens årsager eller formål, men at den defineres ud fra sin virkning (59). Ifølge Kommissionens egen praksis og EU's retspraksis i skattesager kan den pågældende selektive fordel skyldes en undtagelse fra skattereglerne af lovgivningsmæssig, tilsynsmæssig eller administrativ karakter eller en skønsbaseret praksis hos skattemyndighederne. Men en foranstaltnings selektive karakter kan begrundes med »ordningens karakter eller opbygning«, i hvilket tilfælde foranstaltningen kan anses for ikke at udgøre statsstøtte (60). |
| --- | --- |

(92)

Ifølge retspraksis ved EU-Domstolen (57), »For så vidt angår betingelsen om selektivitet, som er en grundlæggende del af begrebet statsstøtte, følger det af fast retspraksis, at artikel 87, stk. 1, nu artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten, kræver en stillingtagen til, om en national foranstaltning som led i en bestemt retlig ordning kan begunstige »visse virksomheder eller visse produktioner« i forhold til andre virksomheder, der under hensyntagen til formålet med den nævnte ordning, befinder sig i en tilsvarende faktisk og retlig situation« (58). Domstolen har også i adskillige tilfælde afgjort, at der i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, ikke skelnes mellem statsstøttens årsager eller formål, men at den defineres ud fra sin virkning (59). Ifølge Kommissionens egen praksis og EU's retspraksis i skattesager kan den pågældende selektive fordel skyldes en undtagelse fra skattereglerne af lovgivningsmæssig, tilsynsmæssig eller administrativ karakter eller en skønsbaseret praksis hos skattemyndighederne. Men en foranstaltnings selektive karakter kan begrundes med »ordningens karakter eller opbygning«, i hvilket tilfælde foranstaltningen kan anses for ikke at udgøre statsstøtte (60).

| (93) | For det første bemærker Kommissionen, at det almindelige afgiftssystem i den foreliggende sag er et system, der i princippet gælder for alle kasinoer, og som indførtes ved lov 2206/1994 og den ministerielle gennemførelsesbeslutning fra 1995 (hvilket bekræftes af de græske myndigheder, jf. punkt 19). |
| --- | --- |

(93)

For det første bemærker Kommissionen, at det almindelige afgiftssystem i den foreliggende sag er et system, der i princippet gælder for alle kasinoer, og som indførtes ved lov 2206/1994 og den ministerielle gennemførelsesbeslutning fra 1995 (hvilket bekræftes af de græske myndigheder, jf. punkt 19).

| (94) | For det andet bemærker Kommissionen, at den pågældende foranstaltning udgør en fravigelse fra det almindelige afgiftssystem. Som det bekræftes af de græske myndigheder, anses de særlige bestemmelser for de offentlige kasinoer (og det private Thessaloniki-kasino) for undtagelser fra de almindelige bestemmelser i lov 2206/1994 og den ministerielle gennemførelsesbeslutning fra 1995 (jf. punkt 19 ff. ovenfor). |
| --- | --- |

(94)

For det andet bemærker Kommissionen, at den pågældende foranstaltning udgør en fravigelse fra det almindelige afgiftssystem. Som det bekræftes af de græske myndigheder, anses de særlige bestemmelser for de offentlige kasinoer (og det private Thessaloniki-kasino) for undtagelser fra de almindelige bestemmelser i lov 2206/1994 og den ministerielle gennemførelsesbeslutning fra 1995 (jf. punkt 19 ff. ovenfor).

| (95) | Kommissionen påpeger, at kravet om erlæggelse af 80 % af entréprisen ikke gjaldt kasinoerne i Mont Parnès og Korfu før i 2003. Som tidligere bemærket begyndte kravet at gælde for kasinoerne i Thessaloniki og på Rhodos, da disse fik licens i henhold til lov 2206/1994, Thessaloniki i 1995 og Rhodos i 1996. Entréprisen har ligget fast på 6 EUR frem til i dag for Mont Parnès og Thessaloniki og lå på de samme 6 EUR frem til privatiseringen i august 2010 for Korfu og i 1999 for Rhodos. Men både kravet om erlæggelse af 80 % og entréprisen på 15 EUR var bindende for andre kasinoer fra 1995, og denne regel er blevet håndhævet. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen påpeger, at kravet om erlæggelse af 80 % af entréprisen ikke gjaldt kasinoerne i Mont Parnès og Korfu før i 2003. Som tidligere bemærket begyndte kravet at gælde for kasinoerne i Thessaloniki og på Rhodos, da disse fik licens i henhold til lov 2206/1994, Thessaloniki i 1995 og Rhodos i 1996. Entréprisen har ligget fast på 6 EUR frem til i dag for Mont Parnès og Thessaloniki og lå på de samme 6 EUR frem til privatiseringen i august 2010 for Korfu og i 1999 for Rhodos. Men både kravet om erlæggelse af 80 % og entréprisen på 15 EUR var bindende for andre kasinoer fra 1995, og denne regel er blevet håndhævet.

| (96) | Derfor anser Kommissionen foranstaltningen for selektiv. |
| --- | --- |

(96)

Derfor anser Kommissionen foranstaltningen for selektiv.

| (97) | For det tredje bemærker Kommissionen, at en foranstaltnings selektive karakter kan begrundes i »ordningens karakter og opbygning«, dvs. i det omfang, hvor undtagelser fra afgiftssystemet eller differentiering inden for systemet udspringer direkte af systemets grundlæggende eller vejledende principper i den pågældende medlemsstat (dette er tredje trin i selektivitetsanalysen). Kommissionen finder i overensstemmelse med Domstolens fastslåede retspraksis, at foranstaltninger, der medfører differentiering mellem virksomheder, ikke udgør statsstøtte, når differentieringen skyldes karakteren og opbygningen af den afgiftsordning, som de udgør en del af (61). Begrundelsen med skattesystemets karakter og struktur afspejler en bestemt afgiftsforanstaltnings overensstemmelse med den indre logik i skattesystemet som helhed. Men i Kommissionens praksis og Domstolens retspraksis har man anlagt en meget restriktiv tilgang til begrundelser af denne art. De anvendte præmisser skal være iboende i afgiftssystemet. |
| --- | --- |

(97)

For det tredje bemærker Kommissionen, at en foranstaltnings selektive karakter kan begrundes i »ordningens karakter og opbygning«, dvs. i det omfang, hvor undtagelser fra afgiftssystemet eller differentiering inden for systemet udspringer direkte af systemets grundlæggende eller vejledende principper i den pågældende medlemsstat (dette er tredje trin i selektivitetsanalysen). Kommissionen finder i overensstemmelse med Domstolens fastslåede retspraksis, at foranstaltninger, der medfører differentiering mellem virksomheder, ikke udgør statsstøtte, når differentieringen skyldes karakteren og opbygningen af den afgiftsordning, som de udgør en del af (61). Begrundelsen med skattesystemets karakter og struktur afspejler en bestemt afgiftsforanstaltnings overensstemmelse med den indre logik i skattesystemet som helhed. Men i Kommissionens praksis og Domstolens retspraksis har man anlagt en meget restriktiv tilgang til begrundelser af denne art. De anvendte præmisser skal være iboende i afgiftssystemet.

| (98) | De græske myndigheder har erklæret, at situationen for de enkelte kasinoer er forskellig, og at entrépriserne fastsættes i lyset af sådanne omstændigheder, idet man tager hensyn til, at målet er at fastsætte en pris, der afholder lavindkomstgrupper fra at spille hasardspil. |
| --- | --- |

(98)

De græske myndigheder har erklæret, at situationen for de enkelte kasinoer er forskellig, og at entrépriserne fastsættes i lyset af sådanne omstændigheder, idet man tager hensyn til, at målet er at fastsætte en pris, der afholder lavindkomstgrupper fra at spille hasardspil.

| (99) | Kommissionen kan ikke acceptere disse argumenter. Argumentet om, at prisniveauet beregnes og begrundes ud fra situationen for de enkelte kasinoer ud fra en betragtning om, at målet er at afskrække personer fra lavindkomstgrupper fra at spille hasardspil, kan ikke forenes med det forhold, at kasinoerne i Mont Parnès og Thessaloniki, hvor entréprisen er 6 EUR, begge ligger tæt på store befolkningscentre. Det kan heller ikke forenes med den udtrykkelige bestemmelse om, at man lader kunder komme gratis ind, hvis 80 % af entréprisen alligevel erlægges til staten. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen kan ikke acceptere disse argumenter. Argumentet om, at prisniveauet beregnes og begrundes ud fra situationen for de enkelte kasinoer ud fra en betragtning om, at målet er at afskrække personer fra lavindkomstgrupper fra at spille hasardspil, kan ikke forenes med det forhold, at kasinoerne i Mont Parnès og Thessaloniki, hvor entréprisen er 6 EUR, begge ligger tæt på store befolkningscentre. Det kan heller ikke forenes med den udtrykkelige bestemmelse om, at man lader kunder komme gratis ind, hvis 80 % af entréprisen alligevel erlægges til staten.

| (100) | Kommissionen bemærker ligeledes, at det ikke er indlysende, hvorfor denne lave pris er nødvendig for netop disse kasinoer og ikke for andre. De græske myndigheder har ikke forklaret den økonomiske beregning bag fastsættelsen af den lavere entrépris på 6 EUR frem for et mellemliggende niveau, eller, under forudsætning af, at der virkelig er tale om særlige omstændigheder — som ifølge Grækenland hovedsagelig består af det pågældende kasinos geografiske placering — hvorfor alle de begunstigede kasinoer er forpligtede til at opkræve samme entrépris (som hovedregel, se ovenfor), i stedet for en pris, der er skræddersyet til deres individuelle situation. Hvis man f.eks. fremfører, at den lave entrépris er begrundet med faktorer, der er specifikke for de enkelte kasinoers geografiske placering, vil dette ræsonnement under ingen omstændigheder gælde for Thessaloniki-kasinoet, der tilsyneladende behandles på denne måde — ikke på grund af sin geografiske placering, men i henhold til en national bestemmelse, der giver virksomheder oprettet ved hjælp af udenlandsk kapital den mest fordelagtige behandling, der finder anvendelse på hjemlige virksomheder. Så det lader ikke til, at man på noget tidspunkt har taget hensyn til Thessaloniki-kasinoets geografiske placering ved fastsættelsen af entréprisen der. Endnu et eksempel er, at Korfu-kasinoet begyndte at opkræve 15 EUR i entrépris efter privatiseringen i august 2010. De græske myndigheder har ikke givet nogen tilfredsstillende forklaring på, hvorfor ovenstående særlige omstændigheder ikke længere var gældende, og hvorfor det derfor ikke længere var nødvendigt med lavere entrépriser. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen bemærker ligeledes, at det ikke er indlysende, hvorfor denne lave pris er nødvendig for netop disse kasinoer og ikke for andre. De græske myndigheder har ikke forklaret den økonomiske beregning bag fastsættelsen af den lavere entrépris på 6 EUR frem for et mellemliggende niveau, eller, under forudsætning af, at der virkelig er tale om særlige omstændigheder — som ifølge Grækenland hovedsagelig består af det pågældende kasinos geografiske placering — hvorfor alle de begunstigede kasinoer er forpligtede til at opkræve samme entrépris (som hovedregel, se ovenfor), i stedet for en pris, der er skræddersyet til deres individuelle situation. Hvis man f.eks. fremfører, at den lave entrépris er begrundet med faktorer, der er specifikke for de enkelte kasinoers geografiske placering, vil dette ræsonnement under ingen omstændigheder gælde for Thessaloniki-kasinoet, der tilsyneladende behandles på denne måde — ikke på grund af sin geografiske placering, men i henhold til en national bestemmelse, der giver virksomheder oprettet ved hjælp af udenlandsk kapital den mest fordelagtige behandling, der finder anvendelse på hjemlige virksomheder. Så det lader ikke til, at man på noget tidspunkt har taget hensyn til Thessaloniki-kasinoets geografiske placering ved fastsættelsen af entréprisen der. Endnu et eksempel er, at Korfu-kasinoet begyndte at opkræve 15 EUR i entrépris efter privatiseringen i august 2010. De græske myndigheder har ikke givet nogen tilfredsstillende forklaring på, hvorfor ovenstående særlige omstændigheder ikke længere var gældende, og hvorfor det derfor ikke længere var nødvendigt med lavere entrépriser.

| (101) | Kommissionen konkluderer, at den pågældende foranstaltnings selektive karakter ikke længere er begrundet med ordningens karakter og opbygning. Kommissionen mener, at den anfægtede foranstaltning omfatter et element af forskelsbehandling i form af en reduktion af beskatningsgrundlaget, der medfører en skattefordel for individuelt udvalgte kasinoer, og at denne forskelsbehandling ikke er begrundet med logikken i det relevante almindelige afgiftssystem i Grækenland. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen konkluderer, at den pågældende foranstaltnings selektive karakter ikke længere er begrundet med ordningens karakter og opbygning. Kommissionen mener, at den anfægtede foranstaltning omfatter et element af forskelsbehandling i form af en reduktion af beskatningsgrundlaget, der medfører en skattefordel for individuelt udvalgte kasinoer, og at denne forskelsbehandling ikke er begrundet med logikken i det relevante almindelige afgiftssystem i Grækenland.

| (102) | Kommissionen konkluderer, at kriteriet om selektivitet, jf. EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, er opfyldt. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen konkluderer, at kriteriet om selektivitet, jf. EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, er opfyldt.

V.1.4   Konkurrencefordrejning og indvirkning på samhandelen

| (103) | For at en foranstaltning kan betragtes som statsstøtte, skal den påvirke konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne. Uanset støttemodtagerens juridiske status eller finansieringskilder forudsætter dette kriterium, at støttemodtageren inden for foranstaltningen udøver en økonomisk aktivitet. |
| --- | --- |

(103)

For at en foranstaltning kan betragtes som statsstøtte, skal den påvirke konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne. Uanset støttemodtagerens juridiske status eller finansieringskilder forudsætter dette kriterium, at støttemodtageren inden for foranstaltningen udøver en økonomisk aktivitet.

| (104) | Ifølge retspraksis ved Domstolen gælder følgende: »Med henblik på en national foranstaltnings kvalificering som ulovlig statsstøtte skal det ikke godtgøres, at støtten reelt påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne og faktisk fordrejer konkurrencen, men alene undersøges, om støtten kan påvirke denne samhandel og fordreje konkurrencen. Særligt når en støtte, der er ydet af en medlemsstat, styrker en virksomheds stilling i forhold til andre virksomheder, som den konkurrerer med i samhandelen inden for Fællesskabet, må det antages, at denne samhandel påvirkes af støtten (...). Endvidere er det ikke nødvendigt, at den begunstigede virksomhed selv tager del i samhandelen mellem medlemsstaterne. Når en medlemsstat tildeler støtte til en virksomhed, kan den indenlandske aktivitet fastholdes eller styrkes, hvilket vil svække andre medlemsstaters virksomheders mulighed for at etablere sig på denne medlemsstats marked.« (62). Det gælder i øvrigt ifølge gængs retspraksis (63), at der er tale om, at en foranstaltning fordrejer konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, når støttemodtageren konkurrerer med andre virksomheder på markeder, der er åbne for konkurrence på det indre marked (64). Kommissionen finder af følgende grunde, at forudsætningerne i retspraksis er opfyldt her. |
| --- | --- |

(104)

Ifølge retspraksis ved Domstolen gælder følgende: »Med henblik på en national foranstaltnings kvalificering som ulovlig statsstøtte skal det ikke godtgøres, at støtten reelt påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne og faktisk fordrejer konkurrencen, men alene undersøges, om støtten kan påvirke denne samhandel og fordreje konkurrencen. Særligt når en støtte, der er ydet af en medlemsstat, styrker en virksomheds stilling i forhold til andre virksomheder, som den konkurrerer med i samhandelen inden for Fællesskabet, må det antages, at denne samhandel påvirkes af støtten (...). Endvidere er det ikke nødvendigt, at den begunstigede virksomhed selv tager del i samhandelen mellem medlemsstaterne. Når en medlemsstat tildeler støtte til en virksomhed, kan den indenlandske aktivitet fastholdes eller styrkes, hvilket vil svække andre medlemsstaters virksomheders mulighed for at etablere sig på denne medlemsstats marked.« (62). Det gælder i øvrigt ifølge gængs retspraksis (63), at der er tale om, at en foranstaltning fordrejer konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, når støttemodtageren konkurrerer med andre virksomheder på markeder, der er åbne for konkurrence på det indre marked (64). Kommissionen finder af følgende grunde, at forudsætningerne i retspraksis er opfyldt her.

| (105) | Foranstaltningen lemper de afgifter, som støttemodtagerne skal betale sammenlignet med de øvrige kasinoer i Grækenland, og giver dem derved en stærkere økonomisk position og bedre rentabilitet i deres investeringer, end det ville være tilfældet, hvis de skulle klare sig selv. |
| --- | --- |

(105)

Foranstaltningen lemper de afgifter, som støttemodtagerne skal betale sammenlignet med de øvrige kasinoer i Grækenland, og giver dem derved en stærkere økonomisk position og bedre rentabilitet i deres investeringer, end det ville være tilfældet, hvis de skulle klare sig selv.

| (106) | Som tidligere nævnt er det gængs retspraksis, at kriteriet om, at støtten skal påvirke samhandelen, anses for opfyldt, hvis den begunstigede virksomhed udøver en økonomisk aktivitet, der omfatter samhandel mellem medlemsstater. For at nå frem til den konklusion, at samhandelen inden for EU påvirkes, er det tilstrækkeligt, at støtten styrker virksomhedens position sammenlignet med andre virksomheder, som konkurrerer med den på EU's indre marked. Støttebeløbet kan være forholdsvis begrænset, støttemodtageren kan være af beskeden størrelse og dens andel af det europæiske marked kan være meget lille, og det kan være, at støttemodtageren ikke eksporterer eller eksporterer stort set hele sin produktion ud af det europæiske marked: Intet af dette påvirker konklusionen (65). |
| --- | --- |

(106)

Som tidligere nævnt er det gængs retspraksis, at kriteriet om, at støtten skal påvirke samhandelen, anses for opfyldt, hvis den begunstigede virksomhed udøver en økonomisk aktivitet, der omfatter samhandel mellem medlemsstater. For at nå frem til den konklusion, at samhandelen inden for EU påvirkes, er det tilstrækkeligt, at støtten styrker virksomhedens position sammenlignet med andre virksomheder, som konkurrerer med den på EU's indre marked. Støttebeløbet kan være forholdsvis begrænset, støttemodtageren kan være af beskeden størrelse og dens andel af det europæiske marked kan være meget lille, og det kan være, at støttemodtageren ikke eksporterer eller eksporterer stort set hele sin produktion ud af det europæiske marked: Intet af dette påvirker konklusionen (65).

| (107) | Grækenland har fremført, at kasinoernes placering og afstandene mellem dem betyder, at de hver især betjener et lokalt marked, og dermed kan foranstaltningen ikke fordreje konkurrencen eller påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Men ifølge retspraksis findes der ingen grænse for den faktiske eller potentielle indvirkning på konkurrencen og på samhandelen mellem medlemsstaterne, og dette kriterium for anvendelsen af artikel 107, stk. 1, afhænger derfor ikke af de leverede tjenesters lokale eller regionale karakter eller af størrelsen af det pågældende aktivitetsområde (66). |
| --- | --- |

(107)

Grækenland har fremført, at kasinoernes placering og afstandene mellem dem betyder, at de hver især betjener et lokalt marked, og dermed kan foranstaltningen ikke fordreje konkurrencen eller påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Men ifølge retspraksis findes der ingen grænse for den faktiske eller potentielle indvirkning på konkurrencen og på samhandelen mellem medlemsstaterne, og dette kriterium for anvendelsen af artikel 107, stk. 1, afhænger derfor ikke af de leverede tjenesters lokale eller regionale karakter eller af størrelsen af det pågældende aktivitetsområde (66).

| (108) | Grækenland har ligeledes anført, at markedet for hasardspil ikke er harmoniseret medlemsstaterne imellem, og at disse derfor frit kan regulere det på nationalt plan. Grækenland citerer Domstolens retspraksis for at give tilladelse til begrænsning af det indre marked for spilletjenester for at beskytte forbrugerne mod svig og kriminalitet (67). |
| --- | --- |

(108)

Grækenland har ligeledes anført, at markedet for hasardspil ikke er harmoniseret medlemsstaterne imellem, og at disse derfor frit kan regulere det på nationalt plan. Grækenland citerer Domstolens retspraksis for at give tilladelse til begrænsning af det indre marked for spilletjenester for at beskytte forbrugerne mod svig og kriminalitet (67).

| (109) | Kommissionen respekterer fuldt ud medlemsstaternes ret til at fastsætte målene for deres politik på spilleområdet, hvis eventuelle indskrænkninger af friheden til at levere tjenester er hensigtsmæssige med henblik på at nå de forfulgte mål, ikke er mere vidtgående, end det er nødvendigt for at nå disse mål og anvendes på en ikkediskriminerende måde. Men Kommissionen er ikke enig i, at det heraf følger, at foranstaltningen ikke kan fordreje konkurrencen og ikke påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen respekterer fuldt ud medlemsstaternes ret til at fastsætte målene for deres politik på spilleområdet, hvis eventuelle indskrænkninger af friheden til at levere tjenester er hensigtsmæssige med henblik på at nå de forfulgte mål, ikke er mere vidtgående, end det er nødvendigt for at nå disse mål og anvendes på en ikkediskriminerende måde. Men Kommissionen er ikke enig i, at det heraf følger, at foranstaltningen ikke kan fordreje konkurrencen og ikke påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (110) | De erhvervsdrivende inden for branchen er ofte internationale hotelkoncerner (68), der konkurrerer med hinanden, hvis beslutning om at investere i kasinoer eller andre hotelfaciliteter kan påvirkes af foranstaltningen, eftersom den påvirker koncernernes komparative rentabilitet og deres investeringer. Kasinoer ligger ofte på turistdestinationer, hvilket kan betyde, at tilstedeværelsen af et kasino kan virke som en attraktion for turister, der skal besøge Grækenland. Det ansvarlige ministerium for kasinoer i Grækenland er turistministeriet. Kommissionen bemærker ligeledes, at der er tale om en vis grænseoverskridende mobilitet blandt kunderne. Og kasinoer drives i grænseoverskridende omgivelser — for eksempel udbyder kasinoer sådanne tjenester på krydstogtskibe, der sejler mellem Grækenland og Italien og andre destinationer. Generelt kan personer, der ønsker at spille, vælge mellem at gøre det på et kasino eller gøre det online. Onlinespil er en international forretning, og spillere i Grækenland har adgang til denne slags tjenester hos erhvervsdrivende i andre medlemsstater. Onlinespil var genstand for den dom, som Grækenland henviste til (jf. punkt 108). De græske myndigheder har anfægtet muligheden for konkurrence med andre former for spil, som nævnes i beslutningen om at indlede proceduren, idet man påpeger, at internetspil i øjeblikket er forbudt i Grækenland. Men på trods af den nuværende juridiske situation i Grækenland har de græske myndigheder selv erkendt, at internetspil er vokset til »ukontrollable proportioner« (69). Der skal også henvises til Domstolens dom i sag C-65/05, Kommissionen mod Grækenland, hvor Domstolen afgjorde, at lov 3037/2002, hvormed man søgte at forbyde internetspil i Grækenland, udgjorde en ubegrundet hindring for etableringsfriheden og friheden til at levere tjenesteydelser (70). |
| --- | --- |

(110)

De erhvervsdrivende inden for branchen er ofte internationale hotelkoncerner (68), der konkurrerer med hinanden, hvis beslutning om at investere i kasinoer eller andre hotelfaciliteter kan påvirkes af foranstaltningen, eftersom den påvirker koncernernes komparative rentabilitet og deres investeringer. Kasinoer ligger ofte på turistdestinationer, hvilket kan betyde, at tilstedeværelsen af et kasino kan virke som en attraktion for turister, der skal besøge Grækenland. Det ansvarlige ministerium for kasinoer i Grækenland er turistministeriet. Kommissionen bemærker ligeledes, at der er tale om en vis grænseoverskridende mobilitet blandt kunderne. Og kasinoer drives i grænseoverskridende omgivelser — for eksempel udbyder kasinoer sådanne tjenester på krydstogtskibe, der sejler mellem Grækenland og Italien og andre destinationer. Generelt kan personer, der ønsker at spille, vælge mellem at gøre det på et kasino eller gøre det online. Onlinespil er en international forretning, og spillere i Grækenland har adgang til denne slags tjenester hos erhvervsdrivende i andre medlemsstater. Onlinespil var genstand for den dom, som Grækenland henviste til (jf. punkt 108). De græske myndigheder har anfægtet muligheden for konkurrence med andre former for spil, som nævnes i beslutningen om at indlede proceduren, idet man påpeger, at internetspil i øjeblikket er forbudt i Grækenland. Men på trods af den nuværende juridiske situation i Grækenland har de græske myndigheder selv erkendt, at internetspil er vokset til »ukontrollable proportioner« (69). Der skal også henvises til Domstolens dom i sag C-65/05, Kommissionen mod Grækenland, hvor Domstolen afgjorde, at lov 3037/2002, hvormed man søgte at forbyde internetspil i Grækenland, udgjorde en ubegrundet hindring for etableringsfriheden og friheden til at levere tjenesteydelser (70).

| (111) | Desuden påvirker den generelle økonomiske krise forbrugernes vaner og den disponible indkomst, der er til rådighed til fritidsaktiviteter som brugen af kasinoer. I denne sammenhæng virker differentierede entrépriser endnu mere fordrejende på forbrugernes valg og vil derfor med endnu større sandsynlighed skabe konkurrencefordrejning på kasinomarkedet. |
| --- | --- |

(111)

Desuden påvirker den generelle økonomiske krise forbrugernes vaner og den disponible indkomst, der er til rådighed til fritidsaktiviteter som brugen af kasinoer. I denne sammenhæng virker differentierede entrépriser endnu mere fordrejende på forbrugernes valg og vil derfor med endnu større sandsynlighed skabe konkurrencefordrejning på kasinomarkedet.

| (112) | Myndighederne og Mont Parnès har anført, at selv om man accepterede, at den reducerede entrépris på 6 EUR kan have påvirket eller vil kunne påvirke en udenlandsk virksomheds beslutning om at investere i et kasino i Grækenland, vil den udenlandske virksomhed altid kunne påberåbe sig lovgivningsdekret 2687/1953. Kommissionen bemærker, at dekretet ikke anvendes automatisk, og at det rent faktisk ville give mulighed for at anvende den mere fordelagtige behandling af de begunstigede kasinoer (dvs. den lave entrépris på 6 EUR) over for andre virksomheder. Denne foranstaltning vil dermed efter al sandsynlighed føre til yderligere udbredelse af den afgiftsmæssige forskelsbehandling, som er genstand for denne sag. Desuden bemærker Kommissionen, at selv om andre kasinoer kunne have påberåbt sig lovgivningsdekret 2687/1953, hvis de havde hentet kapital ind fra udlandet og havde ansøgt i tide, er anvendelsen af dekretet baseret på specifikke og vilkårlige regler, der gør det til en selektiv foranstaltning. Det eneste andet eksempel på potentiel anvendelse af loven, som Kommissionen har kendskab til, drejede sig om kasinoet på Syros, der indgav en ansøgning, men fik den afvist, fordi den var indgivet, efter at man havde hentet udenlandsk kapital ind, og ikke før. |
| --- | --- |

(112)

Myndighederne og Mont Parnès har anført, at selv om man accepterede, at den reducerede entrépris på 6 EUR kan have påvirket eller vil kunne påvirke en udenlandsk virksomheds beslutning om at investere i et kasino i Grækenland, vil den udenlandske virksomhed altid kunne påberåbe sig lovgivningsdekret 2687/1953. Kommissionen bemærker, at dekretet ikke anvendes automatisk, og at det rent faktisk ville give mulighed for at anvende den mere fordelagtige behandling af de begunstigede kasinoer (dvs. den lave entrépris på 6 EUR) over for andre virksomheder. Denne foranstaltning vil dermed efter al sandsynlighed føre til yderligere udbredelse af den afgiftsmæssige forskelsbehandling, som er genstand for denne sag. Desuden bemærker Kommissionen, at selv om andre kasinoer kunne have påberåbt sig lovgivningsdekret 2687/1953, hvis de havde hentet kapital ind fra udlandet og havde ansøgt i tide, er anvendelsen af dekretet baseret på specifikke og vilkårlige regler, der gør det til en selektiv foranstaltning. Det eneste andet eksempel på potentiel anvendelse af loven, som Kommissionen har kendskab til, drejede sig om kasinoet på Syros, der indgav en ansøgning, men fik den afvist, fordi den var indgivet, efter at man havde hentet udenlandsk kapital ind, og ikke før.

| (113) | Da Mont Parnès-kasinoet blev privatiseret, åbnede man i salgsaftalen specifikt mulighed for en licens til et andet kasino i samme region. Det er klart, at sandsynligheden for investering i en sådan operation vil afhænge af konkurrenceaftalen med den eksisterende erhvervsdrivende. Eftersom det ikke kan udelukkes, at kasinoer kan konkurrere med lignende virksomheder i andre medlemsstater, må dette krav i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, anses for opfyldt. |
| --- | --- |

(113)

Da Mont Parnès-kasinoet blev privatiseret, åbnede man i salgsaftalen specifikt mulighed for en licens til et andet kasino i samme region. Det er klart, at sandsynligheden for investering i en sådan operation vil afhænge af konkurrenceaftalen med den eksisterende erhvervsdrivende. Eftersom det ikke kan udelukkes, at kasinoer kan konkurrere med lignende virksomheder i andre medlemsstater, må dette krav i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, anses for opfyldt.

| (114) | Kommissionen konkluderer, at den anfægtede foranstaltning kan fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne ved potentielt at forbedre driftsvilkårene for støttemodtagerne, som er direkte involveret i økonomiske aktiviteter, og som vil skulle betale denne afgift på entrébilletter til kasinoer i Grækenland. |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen konkluderer, at den anfægtede foranstaltning kan fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne ved potentielt at forbedre driftsvilkårene for støttemodtagerne, som er direkte involveret i økonomiske aktiviteter, og som vil skulle betale denne afgift på entrébilletter til kasinoer i Grækenland.

V.1.5   Konklusion

| (115) | Kommissionen konkluderer, at kriteriet for, om der er tale om statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, er opfyldt, og at foranstaltningen udgør statsstøtte til fordel for kasinoer med en lavere entrépris. Det drejer sig om kasinoerne i Mont Parnès, Korfu, Thessaloniki og Rhodos. Kommissionen forstår, at Rhodos-kasinoet ikke længere modtager støtte, da det ophørte med at kræve den lavere entrépris, da det blev privatiseret i april 1999. Kommissionen mener, at hverken de græske myndigheder eller Mont Parnès har fremført tilstrækkelige argumenter til at ændre ved denne konklusion. |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen konkluderer, at kriteriet for, om der er tale om statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, er opfyldt, og at foranstaltningen udgør statsstøtte til fordel for kasinoer med en lavere entrépris. Det drejer sig om kasinoerne i Mont Parnès, Korfu, Thessaloniki og Rhodos. Kommissionen forstår, at Rhodos-kasinoet ikke længere modtager støtte, da det ophørte med at kræve den lavere entrépris, da det blev privatiseret i april 1999. Kommissionen mener, at hverken de græske myndigheder eller Mont Parnès har fremført tilstrækkelige argumenter til at ændre ved denne konklusion.

V.2   Støttens forenelighed med traktaten

| (116) | Som det fremgår af beslutningen om at indlede proceduren, har Kommissionen den holdning, at foranstaltningen ikke er omfattet af nogen af de undtagelser, der indføres ved EUF-traktatens artikel 106 eller 107. |
| --- | --- |

(116)

Som det fremgår af beslutningen om at indlede proceduren, har Kommissionen den holdning, at foranstaltningen ikke er omfattet af nogen af de undtagelser, der indføres ved EUF-traktatens artikel 106 eller 107.

| (117) | Grækenland har hidtil anført, at der ikke er tale om statsstøtte, og har ikke fremlagt argumenter for, at eventuel statsstøtte er forenelig med traktaten. |
| --- | --- |

(117)

Grækenland har hidtil anført, at der ikke er tale om statsstøtte, og har ikke fremlagt argumenter for, at eventuel statsstøtte er forenelig med traktaten.

| (118) | Som tidligere forklaret anerkender Kommissionen medlemsstaternes ret til at regulere hasardspil på deres eget område inden for rammerne af EU-lovgivningen og anerkender, at regulering af denne art, der har til formål at kontrollere og begrænse hasardspil, er et legitimt mål for en stats politik. Men selv om dette var formålet med støtten, finder Kommissionen ikke, at dette vil være et argument for, at den er omfattet af EUF-traktatens artikel 106, stk. 2. Men under alle omstændigheder stemmer argumentet som tidligere anført om, at foranstaltningen tager sigte på at få folk til at afholde sig fra hasardspil, ikke overens med den kendsgerning, at de kasinoer, der opkræver en entréprise på 6 EUR, omfatter netop de kasinoer, der ligger tættest på de tættest befolkede områder i Grækenland. Det stemmer heller ikke overens med den udtrykkelige mulighed for at give kunderne gratis adgang, når 80 % af entréprisen alligevel erlægges til staten. |
| --- | --- |

(118)

Som tidligere forklaret anerkender Kommissionen medlemsstaternes ret til at regulere hasardspil på deres eget område inden for rammerne af EU-lovgivningen og anerkender, at regulering af denne art, der har til formål at kontrollere og begrænse hasardspil, er et legitimt mål for en stats politik. Men selv om dette var formålet med støtten, finder Kommissionen ikke, at dette vil være et argument for, at den er omfattet af EUF-traktatens artikel 106, stk. 2. Men under alle omstændigheder stemmer argumentet som tidligere anført om, at foranstaltningen tager sigte på at få folk til at afholde sig fra hasardspil, ikke overens med den kendsgerning, at de kasinoer, der opkræver en entréprise på 6 EUR, omfatter netop de kasinoer, der ligger tættest på de tættest befolkede områder i Grækenland. Det stemmer heller ikke overens med den udtrykkelige mulighed for at give kunderne gratis adgang, når 80 % af entréprisen alligevel erlægges til staten.

| (119) | Undtagelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, om støtte af social karakter til enkelte forbrugerne, støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller andre usædvanlige begivenheder, og støtteforanstaltninger i visse dele af Forbundsrepublikken Tyskland, finder ikke anvendelse i denne sag. |
| --- | --- |

(119)

Undtagelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, om støtte af social karakter til enkelte forbrugerne, støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller andre usædvanlige begivenheder, og støtteforanstaltninger i visse dele af Forbundsrepublikken Tyskland, finder ikke anvendelse i denne sag.

| (120) | Undtagelsen i artikel 107, stk. 3, litra a), som tillader støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker alvorlig underbeskæftigelse, finder heller ikke anvendelse, fordi den undersøgte foranstaltning ikke er betinget af, at støttemodtageren udøver nogen form for aktivitet i regioner, der befinder sig i særlige omstændigheder (71). |
| --- | --- |

(120)

Undtagelsen i artikel 107, stk. 3, litra a), som tillader støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker alvorlig underbeskæftigelse, finder heller ikke anvendelse, fordi den undersøgte foranstaltning ikke er betinget af, at støttemodtageren udøver nogen form for aktivitet i regioner, der befinder sig i særlige omstændigheder (71).

| (121) | På samme måde kan foranstaltningen ikke anses for at fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i Grækenlands økonomi, jf. artikel 107, stk. 3, litra b). Den har heller ikke til formål at fremme kulturen eller bevare naturarven, jf. artikel 107, stk. 3, litra d). |
| --- | --- |

(121)

På samme måde kan foranstaltningen ikke anses for at fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i Grækenlands økonomi, jf. artikel 107, stk. 3, litra b). Den har heller ikke til formål at fremme kulturen eller bevare naturarven, jf. artikel 107, stk. 3, litra d).

| (122) | Foranstaltningen skal endelig undersøges i lyset af artikel 107, stk. 3, litra c), der giver mulighed for støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Det skal imidlertid påpeges, at foranstaltningen ikke falder ind under nogen af de tilfælde, hvor Kommissionen har accepteret, at dette punkt finder anvendelse, eller under nogen af de retningslinjer eller rammer, der definerer de omstændigheder, hvor visse former for støtte kan anses for forenelige med det indre marked. |
| --- | --- |

(122)

Foranstaltningen skal endelig undersøges i lyset af artikel 107, stk. 3, litra c), der giver mulighed for støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Det skal imidlertid påpeges, at foranstaltningen ikke falder ind under nogen af de tilfælde, hvor Kommissionen har accepteret, at dette punkt finder anvendelse, eller under nogen af de retningslinjer eller rammer, der definerer de omstændigheder, hvor visse former for støtte kan anses for forenelige med det indre marked.

| (123) | Den anfægtede foranstaltning udgør driftsstøtte, der medfører en kunstig styrkelse af visse virksomheders konkurrenceposition i forhold til andre tilsvarende virksomheder, og er ikke betinget af resultaterne hos støttemodtagerne for en specifik foranstaltning, der har til formål at gennemføre politiske mål af fælles interesse. |
| --- | --- |

(123)

Den anfægtede foranstaltning udgør driftsstøtte, der medfører en kunstig styrkelse af visse virksomheders konkurrenceposition i forhold til andre tilsvarende virksomheder, og er ikke betinget af resultaterne hos støttemodtagerne for en specifik foranstaltning, der har til formål at gennemføre politiske mål af fælles interesse.

| (124) | Navnlig hænger den fordel, der opnås gennem foranstaltningen, ikke sammen med investeringer, jobskabelse eller specifikke projekter. Den fritager blot de pågældende virksomheder for de afgifter, der normalt skal erlægges af lignende virksomheder, og skal derfor betragtes som driftsstøtte. Generelt er driftsstøtte ikke i overensstemmelse med kravene i artikel 107, stk. 3, litra c), eftersom den fordrejer konkurrencen inden for de sektorer, hvor den udbetales, og samtidig kan den som sådan ikke bidrage til gennemførelsen af nogle af de mål, der er indført ved denne bestemmelse (72). Selv om denne støtte undtagelsesvis kan ydes til regioner, der kommer ind under undtagelsen i EUT-traktaten 107, stk. 3, litra c), og selv om visse regioner i Grækenland er støtteberettigede i henhold hertil, har Kommissionen alvorlige tvivl om, hvorvidt kriterierne, der kræves opfyldt, for at denne driftsstøtte kan anses for forenelig med traktaten, er opfyldt i denne sag. I henhold til Kommissionens standardpraksis kan en sådan støtte ikke betragtes som forenelig med det indre marked, fordi den ikke fremmer udviklingen af nogen aktiviteter eller økonomiske områder, den er ikke tidsbegrænset, der er ikke planlagt nogen gradvis reduktion, og den er ikke proportional med det, der er nødvendigt for at afhjælpe et specifikt økonomisk handicap i de pågældende områder. |
| --- | --- |

(124)

Navnlig hænger den fordel, der opnås gennem foranstaltningen, ikke sammen med investeringer, jobskabelse eller specifikke projekter. Den fritager blot de pågældende virksomheder for de afgifter, der normalt skal erlægges af lignende virksomheder, og skal derfor betragtes som driftsstøtte. Generelt er driftsstøtte ikke i overensstemmelse med kravene i artikel 107, stk. 3, litra c), eftersom den fordrejer konkurrencen inden for de sektorer, hvor den udbetales, og samtidig kan den som sådan ikke bidrage til gennemførelsen af nogle af de mål, der er indført ved denne bestemmelse (72). Selv om denne støtte undtagelsesvis kan ydes til regioner, der kommer ind under undtagelsen i EUT-traktaten 107, stk. 3, litra c), og selv om visse regioner i Grækenland er støtteberettigede i henhold hertil, har Kommissionen alvorlige tvivl om, hvorvidt kriterierne, der kræves opfyldt, for at denne driftsstøtte kan anses for forenelig med traktaten, er opfyldt i denne sag. I henhold til Kommissionens standardpraksis kan en sådan støtte ikke betragtes som forenelig med det indre marked, fordi den ikke fremmer udviklingen af nogen aktiviteter eller økonomiske områder, den er ikke tidsbegrænset, der er ikke planlagt nogen gradvis reduktion, og den er ikke proportional med det, der er nødvendigt for at afhjælpe et specifikt økonomisk handicap i de pågældende områder.

| (125) | Det må konkluderes, at den undersøgte foranstaltning er uforenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(125)

Det må konkluderes, at den undersøgte foranstaltning er uforenelig med det indre marked.

V.3   Støttens lovlighed

| (126) | Som det fremgår af beslutningen om at indlede proceduren, stammer den første lovgivning om afgiftsmæssig forskelsbehandling mellem kasinoer fra 1994 og 1995, og Kommissionen har derfor undersøgt, hvorvidt foranstaltningen som helhed udgør »eksisterende støtte« i henhold til betydningen i EUF-traktatens artikel 108, stk. 1. |
| --- | --- |

(126)

Som det fremgår af beslutningen om at indlede proceduren, stammer den første lovgivning om afgiftsmæssig forskelsbehandling mellem kasinoer fra 1994 og 1995, og Kommissionen har derfor undersøgt, hvorvidt foranstaltningen som helhed udgør »eksisterende støtte« i henhold til betydningen i EUF-traktatens artikel 108, stk. 1.

| (127) | Den afgiftsmæssige forskelsbehandling blev indført ulovligt — dvs. i modstrid med EU-lovgivningen om statsstøtte — i 1995, da de græske myndigheder valgte at fritage visse kasinoer fra den almindelige regel i henhold til lov 2206/1994 og ministerdekretet af 1995. Det gælder navnlig, at de græske myndigheder gav de offentlige kasinoer i Mont Parnès, Korfu og Rhodos tilladelse til fortsat at anvende en lavere entrépris på 6 EUR i stedet for standardprisen på 15 EUR, og i 1995 indrømmede de også specifikt kasinoet i Thessaloniki denne fordel i henhold til lovgivningsdekretet om udenlandsk kapital fra 1953. Standardprisen på 15 EUR er blevet pålagt og er blevet overholdt af de fem andre private kasinoer, der er blevet etableret og har fået licens i henhold til lov 2206/1994 siden 1995. I henhold til lov 3139/2003 opretholdt man desuden den lavere entrépris på 6 EUR for kasinoerne i Mont Parnès og Korfu, hvilket medførte, at den afgiftsmæssige forskelsbehandling ulovligt blev forlænget og stadfæstet. Kasinoet i Thessaloniki opnår fordele gennem forskelsbehandlingen, fordi det behandles på samme måde som Mont Parnès og Korfu, hvilket blev bekræftet ved præsidentdekret 290/1995, der blev udstedt i henhold til loven af 1953 som tidligere forklaret. Ordningerne for Thessaloniki hænger tæt sammen med ordningerne for Mont Parnès og Korfu. De græske myndigheder har meddelt, at man tog spørgsmålet om entréprisen op efter 1995, og direktøren for kasinoet i Thessaloniki anmodede om, at prisen i Thessaloniki blev fastsat til samme niveau som i Mont Parnès, nemlig 6 EUR. Efter at have fået en udtalelse fra statens juridiske råd (udtalelse 631/1997), blev denne anmodning efterkommet (73). Man kan derfor gå ud fra, at hvis behandlingen af Mont Parnès og Korfu havde ændret sig i 2003, så de ville skulle opkræve en pris på 15 EUR, så ville behandlingen af kasinoet i Thessaloniki også være blevet ændret. Men det skete ikke, og den afgiftsmæssige forskelsbehandling blev opretholdt under de nationale bestemmelser. |
| --- | --- |

(127)

Den afgiftsmæssige forskelsbehandling blev indført ulovligt — dvs. i modstrid med EU-lovgivningen om statsstøtte — i 1995, da de græske myndigheder valgte at fritage visse kasinoer fra den almindelige regel i henhold til lov 2206/1994 og ministerdekretet af 1995. Det gælder navnlig, at de græske myndigheder gav de offentlige kasinoer i Mont Parnès, Korfu og Rhodos tilladelse til fortsat at anvende en lavere entrépris på 6 EUR i stedet for standardprisen på 15 EUR, og i 1995 indrømmede de også specifikt kasinoet i Thessaloniki denne fordel i henhold til lovgivningsdekretet om udenlandsk kapital fra 1953. Standardprisen på 15 EUR er blevet pålagt og er blevet overholdt af de fem andre private kasinoer, der er blevet etableret og har fået licens i henhold til lov 2206/1994 siden 1995. I henhold til lov 3139/2003 opretholdt man desuden den lavere entrépris på 6 EUR for kasinoerne i Mont Parnès og Korfu, hvilket medførte, at den afgiftsmæssige forskelsbehandling ulovligt blev forlænget og stadfæstet. Kasinoet i Thessaloniki opnår fordele gennem forskelsbehandlingen, fordi det behandles på samme måde som Mont Parnès og Korfu, hvilket blev bekræftet ved præsidentdekret 290/1995, der blev udstedt i henhold til loven af 1953 som tidligere forklaret. Ordningerne for Thessaloniki hænger tæt sammen med ordningerne for Mont Parnès og Korfu. De græske myndigheder har meddelt, at man tog spørgsmålet om entréprisen op efter 1995, og direktøren for kasinoet i Thessaloniki anmodede om, at prisen i Thessaloniki blev fastsat til samme niveau som i Mont Parnès, nemlig 6 EUR. Efter at have fået en udtalelse fra statens juridiske råd (udtalelse 631/1997), blev denne anmodning efterkommet (73). Man kan derfor gå ud fra, at hvis behandlingen af Mont Parnès og Korfu havde ændret sig i 2003, så de ville skulle opkræve en pris på 15 EUR, så ville behandlingen af kasinoet i Thessaloniki også være blevet ændret. Men det skete ikke, og den afgiftsmæssige forskelsbehandling blev opretholdt under de nationale bestemmelser.

| (128) | Ingen af de kasinoer, der er omfattet af den beskrevne foranstaltning, er nogensinde blevet anmeldt til eller godkendt af Kommissionen og helt sikkert ikke i henhold til EU-reglerne om statsstøtte. |
| --- | --- |

(128)

Ingen af de kasinoer, der er omfattet af den beskrevne foranstaltning, er nogensinde blevet anmeldt til eller godkendt af Kommissionen og helt sikkert ikke i henhold til EU-reglerne om statsstøtte.

| (129) | I artikel 15 i procedureforordningen (74) hedder det, at Kommissionens beføjelser til at kræve tilbagebetaling af støtte forældes efter 10 år. Forældelsesfristen løber fra den dato, hvor den ulovlige støtte tilkendes støttemodtageren, enten som individuel støtte eller under en støtteordning. Enhver foranstaltning, der træffes af Kommissionen eller af en medlemsstat efter opfordring fra Kommissionen angående den ulovlige støtte, afbryder denne frist. Efter hver afbrydelse begynder forældelsesfristen forfra. Forældelsesfristen suspenderes i det tidsrum, hvor Kommissionens beslutning er genstand for en verserende sag for De Europæiske Fællesskabers Domstol. Enhver støtte, for hvilken forældelsesfristen er udløbet, anses for at være eksisterende støtte. Men i artikel 1, litra c), i samme forordning bestemmes det, at ændringer af »eksisterende støtte« betragtes som »ny støtte«. |
| --- | --- |

(129)

I artikel 15 i procedureforordningen (74) hedder det, at Kommissionens beføjelser til at kræve tilbagebetaling af støtte forældes efter 10 år. Forældelsesfristen løber fra den dato, hvor den ulovlige støtte tilkendes støttemodtageren, enten som individuel støtte eller under en støtteordning. Enhver foranstaltning, der træffes af Kommissionen eller af en medlemsstat efter opfordring fra Kommissionen angående den ulovlige støtte, afbryder denne frist. Efter hver afbrydelse begynder forældelsesfristen forfra. Forældelsesfristen suspenderes i det tidsrum, hvor Kommissionens beslutning er genstand for en verserende sag for De Europæiske Fællesskabers Domstol. Enhver støtte, for hvilken forældelsesfristen er udløbet, anses for at være eksisterende støtte. Men i artikel 1, litra c), i samme forordning bestemmes det, at ændringer af »eksisterende støtte« betragtes som »ny støtte«.

| (130) | Kommissionen bemærker, at i henhold til retspraksis ved EU-domstolene er »forældelsesfristen i artikel 15 i forordningen om regler for statsstøtte (...) på ingen måde udtryk for et overordnet princip, hvorved ny støtte ændres til eksisterende støtte, men udelukker blot tilbagebetaling af støtte, der er indført mere end 10 år inden Kommissionens første indgriben« (75). |
| --- | --- |

(130)

Kommissionen bemærker, at i henhold til retspraksis ved EU-domstolene er »forældelsesfristen i artikel 15 i forordningen om regler for statsstøtte (...) på ingen måde udtryk for et overordnet princip, hvorved ny støtte ændres til eksisterende støtte, men udelukker blot tilbagebetaling af støtte, der er indført mere end 10 år inden Kommissionens første indgriben« (75).

| (131) | I den foreliggende sag greb Kommissionen først ind, og Grækenland handlede først efter anmodning fra Kommissionen, i 2009. Kommissionen handlede den 21. oktober 2009, hvor den fremsendte klagen til Grækenland og bad Grækenland præcisere de pågældende spørgsmål. |
| --- | --- |

(131)

I den foreliggende sag greb Kommissionen først ind, og Grækenland handlede først efter anmodning fra Kommissionen, i 2009. Kommissionen handlede den 21. oktober 2009, hvor den fremsendte klagen til Grækenland og bad Grækenland præcisere de pågældende spørgsmål.

| (132) | Dermed er enhver støtte, der er tildelt i henhold til denne foranstaltning pr. eller efter den 21. oktober 1999 (som er 10 år inden den dato, hvor Kommissionen fremsendte klagen til den græske stat og bad om oplysninger), ny og ulovlig støtte, der er gennemført uden forudgående anmeldelse til eller beslutning truffet af Kommissionen, og omfattet af artikel 15 i procedureforordningen om tilbagebetaling som nærmere forklaret nedenfor. |
| --- | --- |

(132)

Dermed er enhver støtte, der er tildelt i henhold til denne foranstaltning pr. eller efter den 21. oktober 1999 (som er 10 år inden den dato, hvor Kommissionen fremsendte klagen til den græske stat og bad om oplysninger), ny og ulovlig støtte, der er gennemført uden forudgående anmeldelse til eller beslutning truffet af Kommissionen, og omfattet af artikel 15 i procedureforordningen om tilbagebetaling som nærmere forklaret nedenfor.

V.4   Værdiansættelse og tilbagesøgning

| (133) | Den anfægtede foranstaltning blev gennemført uden at være anmeldt til Kommissionen på forhånd i overensstemmelse med EUF-traktatens artikel 108, stk. 3. Derfor må foranstaltningen betragtes som ulovlig statsstøtte. |
| --- | --- |

(133)

Den anfægtede foranstaltning blev gennemført uden at være anmeldt til Kommissionen på forhånd i overensstemmelse med EUF-traktatens artikel 108, stk. 3. Derfor må foranstaltningen betragtes som ulovlig statsstøtte.

| (134) | I artikel 14 i procedureforordningen hedder det, at når ulovligt tildelt statsstøtte er uforenelig med det indre marked, skal støtten kræves tilbagebetalt fra støttemodtageren, medmindre det er i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. Tilbagebetalingen af støtten har til formål så vidt muligt at genoprette den konkurrencesituation, der fandtes, inden støtten blev tildelt. Ingen argumenter fra de græske myndigheder eller fra Mont Parnès begrunder en generel afvigelse fra dette grundprincip. |
| --- | --- |

(134)

I artikel 14 i procedureforordningen hedder det, at når ulovligt tildelt statsstøtte er uforenelig med det indre marked, skal støtten kræves tilbagebetalt fra støttemodtageren, medmindre det er i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. Tilbagebetalingen af støtten har til formål så vidt muligt at genoprette den konkurrencesituation, der fandtes, inden støtten blev tildelt. Ingen argumenter fra de græske myndigheder eller fra Mont Parnès begrunder en generel afvigelse fra dette grundprincip.

| (135) | Det hedder i artikel 14, stk. 1, i procedureforordningen, at »Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen«. Retspraksis ved Domstolen og Kommissionens egen beslutningspraksis har navnlig fastslået, at et krav om tilbagebetaling af støtten vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen, hvis Kommissionen gennem sin handlemåde har skabt en legitim forventning hos støttemodtageren om, at støtten blev tildelt i overensstemmelse med EU-lovgivningen (76). |
| --- | --- |

(135)

Det hedder i artikel 14, stk. 1, i procedureforordningen, at »Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen«. Retspraksis ved Domstolen og Kommissionens egen beslutningspraksis har navnlig fastslået, at et krav om tilbagebetaling af støtten vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen, hvis Kommissionen gennem sin handlemåde har skabt en legitim forventning hos støttemodtageren om, at støtten blev tildelt i overensstemmelse med EU-lovgivningen (76).

| (136) | I sin kendelse i Forum 187 fastslog Domstolen, at »retten til at påberåbe sig princippet om beskyttelse af den berettigede forventning gælder for enhver retsundergiven med begrundede forventninger, som en fællesskabsinstitution har givet anledning til. I øvrigt kan ingen påberåbe sig tilsidesættelse af princippet om beskyttelse af den berettigede forventning, såfremt administrationen ikke har afgivet præcise løfter (...). Det gælder ligeledes, at når forudseende og påpasselige erhvervsdrivende kan påregne gennemførelsen af en fællesskabsforanstaltning, der kan påvirke deres interesser, kan de imidlertid ikke påberåbe sig et sådant princip, når foranstaltningen gennemføres« (77). |
| --- | --- |

(136)

I sin kendelse i Forum 187 fastslog Domstolen, at »retten til at påberåbe sig princippet om beskyttelse af den berettigede forventning gælder for enhver retsundergiven med begrundede forventninger, som en fællesskabsinstitution har givet anledning til. I øvrigt kan ingen påberåbe sig tilsidesættelse af princippet om beskyttelse af den berettigede forventning, såfremt administrationen ikke har afgivet præcise løfter (...). Det gælder ligeledes, at når forudseende og påpasselige erhvervsdrivende kan påregne gennemførelsen af en fællesskabsforanstaltning, der kan påvirke deres interesser, kan de imidlertid ikke påberåbe sig et sådant princip, når foranstaltningen gennemføres« (77).

| (137) | De græske myndigheder og Mont Parnès har fremført, at en tilbagebetaling af støtten i denne sag vil stride mod princippet om borgernes rimelige tillid som følge af en afgørelse under national ret fra det græske statsråd. Kommissionen bemærker, at der er tale om et nationalt skridt taget af en national myndighed og ikke et skridt taget af en EU-myndighed inden for rammerne af ovennævnte retspraksis. Desuden var statsrådets afgørelse udelukkende baseret på national lovgivning og tog ikke stilling til statsstøttespørgsmålet eller klassificeringen af en foranstaltning som statsstøtte. Derfor kan Kommissionen ikke give dispensation fra tilbagesøgningen på grundlag af disse argumenter. |
| --- | --- |

(137)

De græske myndigheder og Mont Parnès har fremført, at en tilbagebetaling af støtten i denne sag vil stride mod princippet om borgernes rimelige tillid som følge af en afgørelse under national ret fra det græske statsråd. Kommissionen bemærker, at der er tale om et nationalt skridt taget af en national myndighed og ikke et skridt taget af en EU-myndighed inden for rammerne af ovennævnte retspraksis. Desuden var statsrådets afgørelse udelukkende baseret på national lovgivning og tog ikke stilling til statsstøttespørgsmålet eller klassificeringen af en foranstaltning som statsstøtte. Derfor kan Kommissionen ikke give dispensation fra tilbagesøgningen på grundlag af disse argumenter.

| (138) | Grækenland og Mont Parnès har fremført, at Loutraki ventede, før man indgav en klage til Kommissionen, og dermed overtrådte princippet om, at en ret ikke må misbruges. Kommissionen bemærker, at en forsinkelse fra klagerens side under ingen omstændigheder kan forhindre tilbagesøgning af ulovligt udbetalt støtte under henvisning til den 10-årige forældelsesfrist, der fastsættes i artikel 15 i procedureforordningen. |
| --- | --- |

(138)

Grækenland og Mont Parnès har fremført, at Loutraki ventede, før man indgav en klage til Kommissionen, og dermed overtrådte princippet om, at en ret ikke må misbruges. Kommissionen bemærker, at en forsinkelse fra klagerens side under ingen omstændigheder kan forhindre tilbagesøgning af ulovligt udbetalt støtte under henvisning til den 10-årige forældelsesfrist, der fastsættes i artikel 15 i procedureforordningen.

| (139) | Derfor kan Kommissionen ikke godtage argumenterne fra de græske myndigheder og Mont Parnès om en ekstraordinær fritagelse fra tilbagebetaling. |
| --- | --- |

(139)

Derfor kan Kommissionen ikke godtage argumenterne fra de græske myndigheder og Mont Parnès om en ekstraordinær fritagelse fra tilbagebetaling.

| (140) | Som forklaret i denne beslutning indførte man med de nationale foranstaltninger fra 1994 og 1995 både kravet om erlæggelse af 80 % af entréprisen og standardprisen på 15 EUR for entrébilletter til alle kasinoer. Men hverken kravet om at erlægge 80 % eller standardprisen på 15 EUR gjaldt for de begunstigede kasinoer, selv om begge gjaldt for andre kasinoer fra 1995 og frem og i praksis har været anvendt lige siden (alle private kasinoer fik licens i 1995 eller 1996 og begyndte at anvende foranstaltningen på det tidspunkt med Thessaloniki som eneste undtagelse). Eftersom den afgiftsmæssige forskelsbehandling som følge af differentiering i prisen på entrébilletter og den tilhørende erlæggelse af 80 % til staten rent faktisk indledtes i 1995, kan den periode, hvor støtten er tildelt, anses for at være begyndt i 1995. |
| --- | --- |

(140)

Som forklaret i denne beslutning indførte man med de nationale foranstaltninger fra 1994 og 1995 både kravet om erlæggelse af 80 % af entréprisen og standardprisen på 15 EUR for entrébilletter til alle kasinoer. Men hverken kravet om at erlægge 80 % eller standardprisen på 15 EUR gjaldt for de begunstigede kasinoer, selv om begge gjaldt for andre kasinoer fra 1995 og frem og i praksis har været anvendt lige siden (alle private kasinoer fik licens i 1995 eller 1996 og begyndte at anvende foranstaltningen på det tidspunkt med Thessaloniki som eneste undtagelse). Eftersom den afgiftsmæssige forskelsbehandling som følge af differentiering i prisen på entrébilletter og den tilhørende erlæggelse af 80 % til staten rent faktisk indledtes i 1995, kan den periode, hvor støtten er tildelt, anses for at være begyndt i 1995.

| (141) | I henhold til konklusionerne i afsnit V.3, »Støttens lovlighed«, finder Kommissionen, at forældelsesfristen på 10 år, der indføres ved artikel 15 i procedureforordningen, hindrer krav om tilbagesøgning af støtte, der er tildelt før den 21. oktober 1999. |
| --- | --- |

(141)

I henhold til konklusionerne i afsnit V.3, »Støttens lovlighed«, finder Kommissionen, at forældelsesfristen på 10 år, der indføres ved artikel 15 i procedureforordningen, hindrer krav om tilbagesøgning af støtte, der er tildelt før den 21. oktober 1999.

| (142) | Beregningen af det beløb, der skal tilbagebetales, skal tage udgangspunkt i det forhold, at den græske stat som forklaret i denne beslutning (jf. også punkt 85) har givet afkald på afgiftsindtægter fra de offentlige kasinoer svarende til 7,20 EUR pr. entrébillet, hvilket er forskellen mellem afgiften på 12 EUR pr. entrébillet, som de private kasinoer erlægger til staten, og afgiften på 4,80 EUR pr. entrébillet, som de offentlige kasinoer erlægger til staten. |
| --- | --- |

(142)

Beregningen af det beløb, der skal tilbagebetales, skal tage udgangspunkt i det forhold, at den græske stat som forklaret i denne beslutning (jf. også punkt 85) har givet afkald på afgiftsindtægter fra de offentlige kasinoer svarende til 7,20 EUR pr. entrébillet, hvilket er forskellen mellem afgiften på 12 EUR pr. entrébillet, som de private kasinoer erlægger til staten, og afgiften på 4,80 EUR pr. entrébillet, som de offentlige kasinoer erlægger til staten.

| (143) | Ved beregning af det beløb, der skal tilbagebetales af de enkelte kasinoer, skal der imidlertid også tages hensyn til visse aspekter vedrørende det pågældende kasinos situation som forklaret nedenfor.






  — | Som forklaret i denne beslutning, gjaldt kravet om, at 80 % af entréprisen skal erlægges til staten, som blev indført i 1995 ved en ministerbeslutning, for kasinoerne i Korfu og Mont Parnès fra den dato, hvor de fik deres licens i overensstemmelse med lov 2206/1994, dvs. i 2003 i henhold til lov 3139/2003. Men fra slutningen af 2000 og indtil de fik licens i 2003, begyndte ETA frivilligt at erlægge 80 % af entréprisen til staten (prisen var 6 EUR) (78). På grundlag af disse oplysninger, der stammer fra de græske myndigheder, og med forbehold af eventuelle yderligere bemærkninger, som de græske myndigheder måtte ønske at fremføre (som måtte bekræfte eller modsige ovenstående), kan man udlede, at der ikke blev betalt entréafgift frem til 2000, ikke en gang med den reducerede sats (80 % af 6 EUR). For den første periode (fra den 21. oktober 1999 til udgangen af 2000) skal det beløb, der skal tilbagebetales, derfor beregnes ud fra beløbet på 12 EUR, som er den fulde afgift, som de private kasinoer betalte på daværende tidspunkt, hvor de offentlige kasinoer slet ikke betalte nogen afgift, ganget med antallet af solgte billetter i den periode. |
| --- | --- | --- |

(143)

Ved beregning af det beløb, der skal tilbagebetales af de enkelte kasinoer, skal der imidlertid også tages hensyn til visse aspekter vedrørende det pågældende kasinos situation som forklaret nedenfor.

—

Som forklaret i denne beslutning, gjaldt kravet om, at 80 % af entréprisen skal erlægges til staten, som blev indført i 1995 ved en ministerbeslutning, for kasinoerne i Korfu og Mont Parnès fra den dato, hvor de fik deres licens i overensstemmelse med lov 2206/1994, dvs. i 2003 i henhold til lov 3139/2003. Men fra slutningen af 2000 og indtil de fik licens i 2003, begyndte ETA frivilligt at erlægge 80 % af entréprisen til staten (prisen var 6 EUR) (78). På grundlag af disse oplysninger, der stammer fra de græske myndigheder, og med forbehold af eventuelle yderligere bemærkninger, som de græske myndigheder måtte ønske at fremføre (som måtte bekræfte eller modsige ovenstående), kan man udlede, at der ikke blev betalt entréafgift frem til 2000, ikke en gang med den reducerede sats (80 % af 6 EUR). For den første periode (fra den 21. oktober 1999 til udgangen af 2000) skal det beløb, der skal tilbagebetales, derfor beregnes ud fra beløbet på 12 EUR, som er den fulde afgift, som de private kasinoer betalte på daværende tidspunkt, hvor de offentlige kasinoer slet ikke betalte nogen afgift, ganget med antallet af solgte billetter i den periode.

| — | Kasinoet i Thessaloniki fik licens ved lov 2206/1994 i 1995 (79). Kravet om erlæggelse af 80 % af entréprisen til staten har været gældende for kasinoet i Thessaloniki, siden det fik sin licens i 1995. Thessaloniki har opkrævet den reducerede entrépris på 6 EUR, som opkræves af kasinoerne i Mont Parnès og Korfu. Beløbet, der skal tilbagebetales af kasinoet i Thessaloniki, skal derfor beregnes ved at gange antallet af billetter udstedt fra den 21. oktober 1999 og frem med 7,20 EUR. |
| --- | --- |

—

Kasinoet i Thessaloniki fik licens ved lov 2206/1994 i 1995 (79). Kravet om erlæggelse af 80 % af entréprisen til staten har været gældende for kasinoet i Thessaloniki, siden det fik sin licens i 1995. Thessaloniki har opkrævet den reducerede entrépris på 6 EUR, som opkræves af kasinoerne i Mont Parnès og Korfu. Beløbet, der skal tilbagebetales af kasinoet i Thessaloniki, skal derfor beregnes ved at gange antallet af billetter udstedt fra den 21. oktober 1999 og frem med 7,20 EUR.

| — | Kasinoet på Rhodos fik licens ved lov 2206/1994 i 1996. Dengang begyndte det at tage 6 EUR i entrépris, men skiftede til 15 EUR, da det blev privatiseret i april 1999. På grundlag af bemærkningerne, der indkom under den formelle undersøgelse, har Kommissionen forstået, at kasinoet på Rhodos ophørte med at modtage støtte ved sin privatisering i april 1999, så tilbagebetalingen fra dette kasino forhindres af forældelsesfristen, der fastsættes i artikel 15 i procedureforordningen. |
| --- | --- |

—

Kasinoet på Rhodos fik licens ved lov 2206/1994 i 1996. Dengang begyndte det at tage 6 EUR i entrépris, men skiftede til 15 EUR, da det blev privatiseret i april 1999. På grundlag af bemærkningerne, der indkom under den formelle undersøgelse, har Kommissionen forstået, at kasinoet på Rhodos ophørte med at modtage støtte ved sin privatisering i april 1999, så tilbagebetalingen fra dette kasino forhindres af forældelsesfristen, der fastsættes i artikel 15 i procedureforordningen.

| (144) | Kommissionen råder ikke over tilstrækkelige oplysninger til at kunne regne sig frem til et nøjagtigt estimat over de beløb, der skal tilbagebetales af de enkelte begunstigede kasinoer. Men EU-lovgivningen indeholder ingen krav om, at Kommissionen, når den kræver statsstøtte, der er erklæret for uforenelig med det indre marked, tilbagebetalt, skal fastsætte det nøjagtige beløb til tilbagebetaling. Det er tilstrækkeligt, at Kommissionens beslutning indeholder oplysninger, der giver medlemsstaten og den begunstigede virksomhed mulighed for selv at beregne beløbet uden uforholdsmæssigt store problemer. Kommissionen kan derfor helt lovligt begrænse sig til at fastslå, at der foreligger en forpligtelse til at tilbagebetale den pågældende støtte, og overlade det til de nationale myndigheder at beregne de præcise beløb, der skal tilbagebetales, i henhold til den vejledning, som Kommissionen angiver i sin beslutning. |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen råder ikke over tilstrækkelige oplysninger til at kunne regne sig frem til et nøjagtigt estimat over de beløb, der skal tilbagebetales af de enkelte begunstigede kasinoer. Men EU-lovgivningen indeholder ingen krav om, at Kommissionen, når den kræver statsstøtte, der er erklæret for uforenelig med det indre marked, tilbagebetalt, skal fastsætte det nøjagtige beløb til tilbagebetaling. Det er tilstrækkeligt, at Kommissionens beslutning indeholder oplysninger, der giver medlemsstaten og den begunstigede virksomhed mulighed for selv at beregne beløbet uden uforholdsmæssigt store problemer. Kommissionen kan derfor helt lovligt begrænse sig til at fastslå, at der foreligger en forpligtelse til at tilbagebetale den pågældende støtte, og overlade det til de nationale myndigheder at beregne de præcise beløb, der skal tilbagebetales, i henhold til den vejledning, som Kommissionen angiver i sin beslutning.

| (145) | På grundlag af oplysningerne fra medlemsstaten stiller Kommissionen den nødvendige vejledning vedrørende tilbagebetalingen til rådighed. |
| --- | --- |

(145)

På grundlag af oplysningerne fra medlemsstaten stiller Kommissionen den nødvendige vejledning vedrørende tilbagebetalingen til rådighed.

| (146) | Nedenstående tabel er en generel oversigt over antallet af billetter, som de enkelte kasinoer har solgt i de enkelte år (som det fremgår af tabellen, er de fremlagte oplysninger ikke fyldestgørende), og et foreløbigt skøn over de beløb, der skal tilbagebetales fra de enkelte kasinoer med forbehold af eventuelle yderligere bemærkninger, som Grækenland måtte ønske at fremføre efter at have foretaget beregningerne vedrørende tilbagebetalingen.

  Skønnet antal solgte billetter pr. kasino










  År | Kasino |
| --- | --- | --- |
| Mont Parnès | Korfu | Thessaloniki | Rhodos |
| 1999
  (22.10.1999 – 31.12.1999) | Oplysninger mangler | [...] (80) | (...) | [...] (81) |
| 2000 | Oplysninger mangler | (...) | (...) | (...) |
| 2001 | Oplysninger mangler | (...) | (...) | (...) |
| 2002 | Oplysninger mangler | (...) | (...) | (...) |
| 2003 | Oplysninger mangler frem til 1. maj 2003
  Pr. 1. maj 2003:
  (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2004 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2005 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2006 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2007 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2008 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2009 (frem til 22.10.2009): | (...) | (...) | (...) | (...) |
| I alt frem til 22.10.2009 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Solgte billetter efter 22.10.2009 | Oplysninger mangler | Oplysninger mangler | Oplysninger mangler | Oplysninger mangler |

(146)

Nedenstående tabel er en generel oversigt over antallet af billetter, som de enkelte kasinoer har solgt i de enkelte år (som det fremgår af tabellen, er de fremlagte oplysninger ikke fyldestgørende), og et foreløbigt skøn over de beløb, der skal tilbagebetales fra de enkelte kasinoer med forbehold af eventuelle yderligere bemærkninger, som Grækenland måtte ønske at fremføre efter at have foretaget beregningerne vedrørende tilbagebetalingen.

Skønnet antal solgte billetter pr. kasino

År

Kasino

Mont Parnès

Korfu

Thessaloniki

Rhodos

1999

(22.10.1999 – 31.12.1999)

Oplysninger mangler

[...] (80)

(...)

[...] (81)

2000

Oplysninger mangler

(...)

(...)

(...)

2001

Oplysninger mangler

(...)

(...)

(...)

2002

Oplysninger mangler

(...)

(...)

(...)

2003

Oplysninger mangler frem til 1. maj 2003

Pr. 1. maj 2003:

(...)

(...)

(...)

(...)

2004

(...)

(...)

(...)

(...)

2005

(...)

(...)

(...)

(...)

2006

(...)

(...)

(...)

(...)

2007

(...)

(...)

(...)

(...)

2008

(...)

(...)

(...)

(...)

2009 (frem til 22.10.2009):

(...)

(...)

(...)

(...)

I alt frem til 22.10.2009

(...)

(...)

(...)

(...)

Solgte billetter efter 22.10.2009

Oplysninger mangler

Oplysninger mangler

Oplysninger mangler

Oplysninger mangler

Foreløbigt skøn over tilbagebetalingspligtige beløb pr. kasino

(i 1 000 000 EUR, afrundede tal)

| | Mont Parnès | Korfu | Thessaloniki | Rhodos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Algoritme og beregning | For 22.10.1999 – 2000 (82):
  antal billetter
  (x1) × 12 = A1 | For 22.10.1999 – 2000:
  antal billetter
  ([...] billetter) × 12 = A2 ([...]EUR) | For 22.10.1999 – 22.10.2009:
  antal billetter
  ([...] billetter) × 7,20 = AB3 ([...]EUR) | ITR |
| For 2000 – 22.10.2009:
  antal billetter
  (y1) × 7,20 = B1 | For 2000 – 22.10.2009:
  antal billetter
  ([...] billetter) × 7,20 = B2 ([...]EUR) |
| For 22.10.2009 – i dag:
  antal billetter
  (z1) × 7,20 = C1 | For 22.10.2009 – i dag:
  antal billetter
  (z2) × 7,20 = C2 | For 22.10.2009 – 30.8.2010 (83):
  antal billetter
  (z3) × 7,20 = C3 |
| Beløb til tilbagebetaling i alt | A1 + B1 + C1
  Skal beregnes | A2 + B2 + C2
  Skal beregnes | AB3 + C3
  Skal beregnes | ITR |
| Beløb til tilbagebetaling i alt | Skal beregnes |

Mont Parnès

Korfu

Thessaloniki

Rhodos

Algoritme og beregning

For 22.10.1999 – 2000 (82):

antal billetter

(x1) × 12 = A1

For 22.10.1999 – 2000:

antal billetter

([...] billetter) × 12 = A2 ([...]EUR)

For 22.10.1999 – 22.10.2009:

antal billetter

([...] billetter) × 7,20 = AB3 ([...]EUR)

ITR

For 2000 – 22.10.2009:

antal billetter

(y1) × 7,20 = B1

For 2000 – 22.10.2009:

antal billetter

([...] billetter) × 7,20 = B2 ([...]EUR)

For 22.10.2009 – i dag:

antal billetter

(z1) × 7,20 = C1

For 22.10.2009 – i dag:

antal billetter

(z2) × 7,20 = C2

For 22.10.2009 – 30.8.2010 (83):

antal billetter

(z3) × 7,20 = C3

Beløb til tilbagebetaling i alt

A1 + B1 + C1

Skal beregnes

A2 + B2 + C2

Skal beregnes

AB3 + C3

Skal beregnes

ITR

Beløb til tilbagebetaling i alt

Skal beregnes

| (147) | Kommissionen bemærker endvidere, at EUF-traktatens artikel 108, stk. 3, har opsættende virkning. Kommissionen har ikke modtaget oplysninger om, at den anfægtede foranstaltning er blevet suspenderet siden beslutningen om at indlede proceduren. Man må formode, at foranstaltningen er blevet gennemført løbende af de græske myndigheder indtil i dag (84). Grækenland skal kræve al støtte, som er tildelt frem til vedtagelsen af denne beslutning, tilbagebetalt af støttemodtagerne. Kommissionen bemærker, at kasinoet på Korfu ophørte med at kræve en entrépris på 6 EUR og gik over til 15 EUR, da det blev privatiseret i august 2010. Ved beregningen af det beløb, der skal tilbagebetales, skal der derfor kun tages hensyn til perioden frem til august 2010. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen bemærker endvidere, at EUF-traktatens artikel 108, stk. 3, har opsættende virkning. Kommissionen har ikke modtaget oplysninger om, at den anfægtede foranstaltning er blevet suspenderet siden beslutningen om at indlede proceduren. Man må formode, at foranstaltningen er blevet gennemført løbende af de græske myndigheder indtil i dag (84). Grækenland skal kræve al støtte, som er tildelt frem til vedtagelsen af denne beslutning, tilbagebetalt af støttemodtagerne. Kommissionen bemærker, at kasinoet på Korfu ophørte med at kræve en entrépris på 6 EUR og gik over til 15 EUR, da det blev privatiseret i august 2010. Ved beregningen af det beløb, der skal tilbagebetales, skal der derfor kun tages hensyn til perioden frem til august 2010.

| (148) | I lyset af alle ovenstående argumenter bør Kommissionen kræve, at Grækenland tilbagesøger al den uforenelige statsstøtte, som ulovligt er tildelt støttemodtagerne. Kommissionen påpeger, at Grækenland skal annullere alle resterende afgiftsmæssige fordele, der udspringer af den undersøgte foranstaltning, med virkning fra datoen for vedtagelse af denne beslutning. |
| --- | --- |

(148)

I lyset af alle ovenstående argumenter bør Kommissionen kræve, at Grækenland tilbagesøger al den uforenelige statsstøtte, som ulovligt er tildelt støttemodtagerne. Kommissionen påpeger, at Grækenland skal annullere alle resterende afgiftsmæssige fordele, der udspringer af den undersøgte foranstaltning, med virkning fra datoen for vedtagelse af denne beslutning.

| (149) | Med hensyn til fremtiden har Grækenland givet udtryk for, at man undersøger mulighederne for at ændre kasinoernes prispolitik og derved søger at afskaffe forskelsbehandling af kasinoer. Ifølge Grækenland vil denne nye lovgivning bringe foranstaltningen til ophør. Men Grækenland har endnu ikke givet Kommissionen meddelelse om, hvilke fremskridt man har gjort i denne retning, eller hvilke ændringer der rent faktisk er foretaget. Kommissionen mener, at vedtagelsen af ny lovgivning af denne art er af central betydning for at få løst problemer med forskelsbehandling af kasinoer i Grækenland og opfordrer Grækenland til straks at tage de nødvendige skridt. |
| --- | --- |

(149)

Med hensyn til fremtiden har Grækenland givet udtryk for, at man undersøger mulighederne for at ændre kasinoernes prispolitik og derved søger at afskaffe forskelsbehandling af kasinoer. Ifølge Grækenland vil denne nye lovgivning bringe foranstaltningen til ophør. Men Grækenland har endnu ikke givet Kommissionen meddelelse om, hvilke fremskridt man har gjort i denne retning, eller hvilke ændringer der rent faktisk er foretaget. Kommissionen mener, at vedtagelsen af ny lovgivning af denne art er af central betydning for at få løst problemer med forskelsbehandling af kasinoer i Grækenland og opfordrer Grækenland til straks at tage de nødvendige skridt.

VI.   KONKLUSION

| (150) | I lyset af ovenstående betragtninger, den relevante retspraksis og sagens særlige kendetegn finder Kommissionen, at foranstaltningen, som består af afgiftsmæssig forskelsbehandling til fordel for bestemte kasinoer, som de græske myndigheder har iværksat ved at gennemføre en række sideløbende bestemmelser, hvori man:






  — | fastsætter en ensartet 80 %-afgift på entréprisen og |
| --- | --- | --- |

(150)

I lyset af ovenstående betragtninger, den relevante retspraksis og sagens særlige kendetegn finder Kommissionen, at foranstaltningen, som består af afgiftsmæssig forskelsbehandling til fordel for bestemte kasinoer, som de græske myndigheder har iværksat ved at gennemføre en række sideløbende bestemmelser, hvori man:

—

fastsætter en ensartet 80 %-afgift på entréprisen og

| — | fastsætter forskellige regulerede priser for offentligt ejede og privatejede kasinoer, nemlig 6 EUR for offentligt ejede kasinoer og 15 EUR for privatejede kasinoer, |
| --- | --- |

—

fastsætter forskellige regulerede priser for offentligt ejede og privatejede kasinoer, nemlig 6 EUR for offentligt ejede kasinoer og 15 EUR for privatejede kasinoer,

udgør statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. Kommissionen finder ligeledes, at foranstaltningen er gennemført i strid med EUF-traktatens artikel 108, stk. 3, og dermed udgør ulovlig støtte.

| (151) | Kommissionen bemærker, at i henhold til artikel 14 i procedureforordningen kan ulovlig statsstøtte kræves tilbagebetalt fra støttemodtageren, og vil kræve, at Grækenland tilbagesøger den ulovlige støtte, som hvert af de begunstigede kasinoer har modtaget. Kommissionen bemærker, at forældelsesfristen på 10 år, der fastsættes i artikel 15 i procedureforordningen, forhindrer, at statsstøtte tildelt inden den 21. oktober 1999 kræves tilbagebetalt. Grækenland skal ophæve alle resterende afgiftsmæssige fordele, der er indrømmet i forbindelse med foranstaltningen, som er genstand for denne beslutning, med virkning fra den dato, hvor denne beslutning vedtages — |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen bemærker, at i henhold til artikel 14 i procedureforordningen kan ulovlig statsstøtte kræves tilbagebetalt fra støttemodtageren, og vil kræve, at Grækenland tilbagesøger den ulovlige støtte, som hvert af de begunstigede kasinoer har modtaget. Kommissionen bemærker, at forældelsesfristen på 10 år, der fastsættes i artikel 15 i procedureforordningen, forhindrer, at statsstøtte tildelt inden den 21. oktober 1999 kræves tilbagebetalt. Grækenland skal ophæve alle resterende afgiftsmæssige fordele, der er indrømmet i forbindelse med foranstaltningen, som er genstand for denne beslutning, med virkning fra den dato, hvor denne beslutning vedtages —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Statsstøtten, som består af afgiftsmæssig forskelsbehandling til fordel for bestemte kasinoer, som Grækenland har iværksat gennem indførelse af en række delvis obligatoriske bestemmelser, hvori man:

| — | fastsætter en ensartet 80 %-afgift på entréprisen og |
| --- | --- |

—

fastsætter en ensartet 80 %-afgift på entréprisen og

| — | fastsætter forskellige regulerede priser for offentligt ejede og privatejede kasinoer på henholdsvis 6 EUR og 15 EUR, |
| --- | --- |

—

fastsætter forskellige regulerede priser for offentligt ejede og privatejede kasinoer på henholdsvis 6 EUR og 15 EUR,

er gennemført ulovligt i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og er uforenelig med det indre marked, idet den har givet de begunstigede kasinoer Regency Casino Mont Parnès, Regency Casino Thessaloniki og Korfu-kasinoet (ud fra en forståelse af, at kasinoet på Rhodos ikke er omfattet af støtteforanstaltningen efter april 1999) en uberettiget konkurrencefordel.

Artikel 2

1.   Grækenland tilbagesøger den uforenelige støtte, der er tildelt i henhold til den i artikel 1 omhandlede ordning siden den 21. oktober 1999, fra de begunstigede kasinoer.

2.   Den støtte, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, hvor den blev udbetalt til støttemodtagerne, og indtil den er tilbagebetalt.

3.   Beløbet beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (85).

4.   Grækenland skal bringe al afgiftsmæssig forskelsbehandling som følge af den i artikel 1 omtalte støtte til ophør med virkning fra det tidspunkt, hvor denne beslutning vedtages.

Artikel 3

1.   Tilbagesøgningen af støtte, der er tildelt i henhold til den i artikel 1 omhandlede støtteordning, iværksættes omgående og effektivt.

2.   Grækenland sikrer, at denne beslutning efterkommes senest fire måneder efter meddelelsestidspunktet.

Artikel 4

1.   Senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning sender Grækenland Kommissionen følgende oplysninger:

| a) | listen over støttemodtagere under den i artikel 1 omhandlede ordning og det samlede støttebeløb, som de hver især har modtaget under denne foranstaltning, beregnet i henhold til den i denne beslutning indeholdte vejledning |
| --- | --- |

a)

listen over støttemodtagere under den i artikel 1 omhandlede ordning og det samlede støttebeløb, som de hver især har modtaget under denne foranstaltning, beregnet i henhold til den i denne beslutning indeholdte vejledning

| b) | det samlede beløb (hovedstol og renter), som hver enkelt støttemodtager skal tilbagebetale |
| --- | --- |

b)

det samlede beløb (hovedstol og renter), som hver enkelt støttemodtager skal tilbagebetale

| c) | en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme beslutningen |
| --- | --- |

c)

en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme beslutningen

| d) | dokumentation for, at støttemodtagerne har fået påbud om at tilbagebetale støtten. |
| --- | --- |

d)

dokumentation for, at støttemodtagerne har fået påbud om at tilbagebetale støtten.

2.   Grækenland holder Kommissionen underrettet om udviklingen i de foranstaltninger, der på nationalt plan træffes for at efterkomme denne beslutning, indtil den støtte, der er tildelt i henhold til den i artikel 1 omhandlede støtteordning, er fuldt tilbagebetalt. Grækenland indsender omgående, på Kommissionens anmodning, oplysning om de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme beslutningen. Grækenland giver tillige detaljerede oplysninger om de støttebeløb og renter, støttemodtagerne allerede har tilbagebetalt.

Artikel 5

Denne beslutning er rettet til Den Hellenske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. maj 2011.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  EUT C 235 af 31.8.2010, s. 3.

1

(2)  Voukourestiou 11, Aktí Poseidonos 48, Loutraki, Athen 10671, Grækenland.

2

(3)  Kasino på Rhodos, som fik licens med ministerafgørelse T/633 af 29.5.1996, var ikke nævnt i klagen, fordi det efter dets privatisering i april 1999 ikke længere var omfattet af den pågældende støtteforanstaltning.

3

(4)  Se fodnote 1.

4

(5)  Lov 2206/1994, ministerbeslutning (YA) 1128269/1226/0015/POL.1292 af 16.11.1995 (offentliggørelsesreference FEK 982/B'/1995), lov 3139 af 30.4.2003, beslutninger truffet af generalsekretæren i EOT (organ, der fører tilsyn med offentlige kasinoer) i overensstemmelse med lov 1624/1951 og dekret 4109/1960, nemlig EOT's beslutning 535633 af 21.11.1991, EOT's beslutning 508049 af 24.3.1992 og EOT's beslutning 532691 af 24.11.1997. Desuden licenser tildelt kasinoerne under national lov, der bekræfter entrébillettens pris og forpligtelsen til at betale 80 % heraf, som gælder for alle kasinoer.

5

(6)  Elliniko Kazino Parnithas AE, Agiou Konstantinou 49, 15124 Marousi Attikis, Grækenland.

6

(7)  Regency Entertainment Psychagogiki kai Touristiki AE, Agiou Konstantinou 49, 15124 Marousi Attikis, Grækenland og 13o km odou Thessalonikis-Polygyros, 55103 Thessaloniki, Grækenland.

7

(8)  Elliniko Kazino Kerkyras AE, Etaireia touristikis anaptyxis, Voulis 7, 10562 Athen, Grækenland.

8

(9)  Casino Rodos Grande Albergo Delle Rose Boutique Hotel, 4 odos Georgiou Papanikolaou., Rhodos, 85100 Grækenland.

9

(10)  Kasinoet på Rhodos, som fik tildelt licens ved ministerbeslutning T/633 af 29.5.1996, var ikke nævnt i den klage, som Kommissionen modtog, fordi det har opkrævet en entrépris på 15 EUR siden privatiseringen i april 1999.

10

(11)  Under den formelle undersøgelse fik Kommissionen at vide, at kasinoet på Korfu var blevet privatiseret den 30.8.2010. Efter et internationalt udbud blev hele aktiekapitalen i Elliniko Kazino Kerkyras AE solgt til V&T Corfu Ependyseis Kazino AE. Efter privatiseringen blev entréprisen bragt i overensstemmelse med den almindelige pris på 15 EUR iht. ministerbeslutning 9206, der fastlægger betingelserne i licensen til kasinoet på Korfu (art. 4, stk. 4.1.d.iii) (FEK Β'1178/5.8.2010).

11

(12)  De blev drevet som EOT-virksomheder under lov 1624/1951, dekret 4109/1960 og lov 2160/1993.

12

EOT blev senere udskiftet som operatør af kasinoerne på Korfu og i Mont Parnès med Elliniki Etaireia Touristikis Anaptyxis (Grækenlands turismeudviklingsselskab, ETA), som var helejet af den græske stat, under lov 2636/1998 og 2837/2000. ETA drev de to kasinoer, til de blev tildelt licens under lov 3139/2003. Kasinoet på Rhodos blev drevet af EOT, indtil det fik tildelt licens i 1996.

(13)  EOT's generalsekretær traf i overensstemmelse med lov 1624/1951 og dekret 4109/1960 følgende beslutninger: EOT-beslutning 535633 af 21.11.1991, der fastsatte entréprisen til kasinoet i Mont Parnès til GRD 2 000, EOT-beslutning 508049 af 24.3.1992, der fastsatte entréprisen til kasinoerne Korfu og Rhodos til GRD 1 500 og EOT-beslutning 532691 af 24.11.1997, der ændrede entréprisen til kasinoet på Korfu til GRD 2 000.

13

(14)  Den regulerede entrépris til offentlige kasinoer blev fastsat til 6 EUR, da Grækenland indførte euroen som valuta i 2002.

14

(15)  Lov 2206/1994 om etablering, indretning, drift og tilsyn af kasinoer (FEK A'62/1994).

15

(16)  Kasinolicenser blev tildelt i henhold til turismeministerens beslutning efter et offentligt udbud, der skulle administreres af et udvalg bestående af syv medlemmer (artikel 1, stk. 7, i lov af 1994 med titlen »Tildeling af kasinolicenser«).

16

(17)  Ministerbeslutning 1128269/1226/0015/POL.1292 af 16.11.1995 (FEK 982/B'/1995).

17

(18)  Følgende bestemmes i artikel 1 i ministerbeslutning af 1995: »Kasinooperatører (lov 2206/1994) skal fra og med 15. december 1995 udstede en entrébillet pr. person i henhold til de specifikke bestemmelser i følgende artikler.«

18

(19)  Følgende bestemmes i artikel 5 i ministerbeslutning af 1995: »Den samme billetpris for adgang til spillemaskiner og områder med bordspil udgør GRD 5 000.«

19

(20)  Den regulerede standardentrépris blev fastsat til 15 EUR, da Grækenland indførte euroen som valuta i 2002.

20

(21)  Følgende bestemmes i artikel 7, stk. 1, i ministerbeslutning af 1995: »Af billettens samlede værdi beholder kasinovirksomheden 20 % som afgift for udstedelse af billetten og til dækning af udgifter, herunder moms. Det resterende beløb betales som afgift til staten.«

21

(22)  Følgende bestemmes i artikel 6 i ministerbeslutning af 1995: »Hvor kasinoet af hensyn til promotion eller sociale forpligtelser ikke kræver entrébillet, udsteder kasinoet en billet mærket »Supplement« i en særlig billetrulle eller en særlig totaliser i det afgiftsgodkendte kasseapparat«.

22

(23)  Følgende bestemmes i artikel 7, stk. 2, i ministerbeslutning af 1995: »For supplementsbilletter betales den offentlige afgift på grundlag af billetprisen den relevante dag som fastlagt i artikel 7, stk. 5, i denne beslutning«

23

(24)  Følgende bestemmes i artikel 10, stk. 1, i ministerbeslutning af 1995: »Offentlige afgifter indleveres på skattekontoret den 10. i hver måned sammen med en erklæring om afgifter opkrævet i den foregående måned«.

24

(25)  Følgende bestemmes i artikel 8, stk. 1, i ministerbeslutning af 1995: »Med forbehold af stk. 2-7 er det mutatis mutandis tilladt [for kasinooperatører] at udstede billetter, der er gyldige i 15 eller 30 konsekutive dage eller en kalendermåned. Der kan ydes rabat på disse langtidsbilletter som følger:

25

| a) | på billetter gyldige i 15 dage: 40 % af den samlede værdi af 15 dagbilletter. Hvis disse billetter udstedes for 14 kalenderdage, dækker de sidste 14 dage i en kalendermåned den periode, der starter den 16. og slutter ved månedens udgang |
| --- | --- |

a)

på billetter gyldige i 15 dage: 40 % af den samlede værdi af 15 dagbilletter. Hvis disse billetter udstedes for 14 kalenderdage, dækker de sidste 14 dage i en kalendermåned den periode, der starter den 16. og slutter ved månedens udgang

| b) | på billetter gyldige i 30 dage eller en måned: 50 % af den samlede værdi af 30 dagbilletter.« |
| --- | --- |

b)

på billetter gyldige i 30 dage eller en måned: 50 % af den samlede værdi af 30 dagbilletter.«

(26)  I 1993 kunne kasinoerne på Rhodos, i Mont Parnès og på Korfu stadig drives som klubber af EOT på grundlag af lovgivningen om EOT, nemlig lov 1624/1951, dekret 4109/1960 og lov 2160/1993, og indtil de fik tildelt licens af kasinokommissionen.

26

(27)  I Mont Parnès blev ETA efterfulgt af Elliniko Kazino Parnithas AE, et datterselskab under ETA, der blev oprettet i 2001.

27

(28)  Kasinoet i Mont Parnès blev delvist privatiseret den 10.5.2010 med salget af 49 % af aktierne i Elliniko Kazino Parnithas AE efter et internationalt udbud til Athens Resort Casino Anonymi Etaireia Symmetochon AE, oprettet af den bydende, der havde vundet udbuddet, konsortiet Hyatt Regency — Elliniki Technodomiki. Elliniko Kazino Parnithas blev oprettet i 2001 som datterselskab i ETA. ETA blev grundlagt i 1998 og efterfulgte i 2000 EOT som leder af kasinoerne i Mont Parnès og på Korfu (jf. også fodnote 12).

28

(29)  I henhold til oplysningerne fra de græske myndigheder fremsendt under den formelle undersøgelse blev kasinoet på Korfu privatiseret den 30.8.2010 med salget af hele aktiekapitalen i Elliniki Kazino Kerkyras AE efter et internationalt udbud til V&T Corfu Ependyseis Casino AE, som var oprettet af den bydende, der havde fået tildelt udbuddet, konsortiet Vivere Entertainment Emporiki & Symmetochon AE — Theros International Gaming Inc. Elliniki Kazino Kerkyras AE var blevet etableret i 2001 som datterselskab til ETA.

29

(30)  Jf. fodnote 13.

30

(31)  Henvisning til offentliggørelse: FEK 904, 6.12.1994.

31

(32)  Lovdekret 2687/1953 om investeringer og beskyttelse af udenlandsk finansiering.

32

(33)  Kasinoet i Thessaloniki blev omfattet af bestemmelserne i lovdekret 2687/1953 med præsidentdekret (PD) 290/1995, der bestemmer, at det skulle behandles på samme måde som kasinoerne i Mont Parnès og på Korfu.

33

(34)  Pkt. 16-18 i beslutningen om at indlede proceduren.

34

(35)  Pkt. 19-23 i beslutningen om at indlede proceduren.

35

(36)  Pkt. 26-28 og 37 i beslutningen om at indlede proceduren.

36

(37)  Pkt. 24-29 i beslutningen om at indlede proceduren.

37

(38)  Pkt. 30-32 i beslutningen om at indlede proceduren.

38

(39)  Pkt. 34-35 i beslutningen om at indlede proceduren.

39

(40)  Pkt. 36-38 i beslutningen om at indlede proceduren.

40

(41)  Pkt. 39-40 i beslutningen om at indlede proceduren.

41

(42)  Dette skyldes følgende i henhold til Statsrådet: a) lovgiverne kræver i overensstemmelse med lovens målsætninger, at billetter alene sælges til personer, der opholder sig i spilleområdet og ikke til brugere af andre ydelser, der tilbydes på stedet (hotel, restaurant osv.), b) entrébillettens pris indgår ikke i statens indtægter som opført i artikel 2, stk. 6, i lov 2206/1994, og c) lovgiverne har indført en mulighed for enten at etablere en ensartet ordning for alle kasinoer, der er omfattet af lov 2206/1994, eller at etablere individuelle ordninger, hvis det vurderes, at der er særlige grunde, der taler herfor.

42

(43)  Statsrådets dom nr. 4027/1998. Jf. også ovenstående fodnote 39.

43

(44)  Rhodos er ikke nævnt, fordi man her har anvendt en entrépris på 15 EUR siden 1999 og dermed ikke er omfattet af en eventuel tilbagebetaling under hensyntagen til forældelsesfristen på 10 år som fastlagt i artikel 15 i procedureforordningen.

44

(45)  Navnlig lovdekret 2687/1953, lov 2206/1994, ministerbeslutning 1128269/1226/0015/POL.1292 af 16.11.1995 (FEK 982/B'/1995) og lov 3139 af 30.4.2003.

45

(46)  Foranstaltningen under vurdering vedrører offentlige kasinoer og et privat kasino i Thessaloniki, der undtagelsesvist behandles som et offentligt kasino, jf. andetsteds i nærværende beslutning.

46

(47)  Følgende bestemmes i artikel 10, stk. 1, i ovennævnte ministerielle beslutning af 1995: »Offentlige afgifter indleveres på det skattekontor, der er ansvarligt for beskatning af virksomhedens indtægter, den 10. i hver måned sammen med en erklæring om afgifter opkrævet i den foregående måned«.

47

(48)  Uanset ovenstående henvisning til offentlige kasinoer påpeger Kommissionen, at den lavere entrépris til offentlige kasinoer undtagelsesvist også finder anvendelse på ét privatejet kasino, nemlig kasinoet i Thessaloniki, jf. andetsteds i beslutningen.

48

(49)  Domstolens dom i sag C-143/99, Adria-Wien Pipeline og Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, Sml. 2001 I, s. 8365.

49

(50)  Kasinoet på Rhodos begyndte at forlange en entrépris på 15 EUR efter privatiseringen i 1999 og har siden da betalt en afgift på 80 % heraf.

50

(51)  Jf. f.eks. Kommissionens afgørelse 211/276/EU af 26. maj 2010 om statsstøtte i form af et forlig om afgifter iværksat af Belgien til fordel for virksomheden Umicore S.A. (tidligere »Union Minère S.A.«), EUT L 122 af 11.5.2011, s. 76.

51

(52)  Kommissionens beslutning 98/476/EF af 21. januar 1998 vedrørende skattebegunstigelser i henhold til § 52, stk. 8, i den tyske indkomstskattelov (Einkommensteuergesetz), EFT L 212 af 30.7.1998, s. 50.

52

(53)  Kasinoet i Thessaloniki tilbyder gratis adgang fra kl. 07.00 til 20.00 fra søndag til torsdag (fra 10. januar): http://www.regencycasinos.gr/en-GB/Promotion/Kliroseis/Kliroseis.aspx.

53

(54)  Alle kasinoer betaler en andel af bruttofortjenesten til staten. Den væsentligste foranstaltning i denne sammenhæng er en foranstaltning om, at loven kræver en lavere andel af Loutraki end af de andre. Loutraki påstod dog under den formelle undersøgelse, at man i praksis havde betalt samme beløb som konkurrenterne i henhold til en særskilt aftale med myndighederne.

54

(55)  Sag C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze m.fl. Sml. 2006 I, s. 289. Se også Kommissionens beslutning af 22. september 2004 i sag N 354/04, Irish Holding Company Regime, EUT C 131 af 28.5.2005, s. 10. Se ligeledes meddelelse fra Kommissionen om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne, EFT C 384 af 10.12.1998, s. 3.

55

(56)  Kommissions beslutning 2003/515/EF af 17. februar 2003 om statsstøtte udbetalt af Nederlandene til internationale finansieringsaktiviteter (Statsstøttesag C 51/01), EFT L 180 af 18.7.2003, s. 52, punkt 84.

56

(57)  Jf. Domstolens dom af 29.4.2004 i sag C-308/01, GIL Insurance, Sml. 2004 I, s. 4777, præmis 68, af 3.3.2005 i sag C-172/03, Heiser, Sml. 2005 I, s. 1627, præmis 40 og af 6.9.2006 i sag C-88/03, Portugal mod Kommissionen, Sml. 2006 I, s. 7115, præmis 54.

57

(58)  Jf. Domstolens dom af 6.9.2006 i sag C-88/03, Portugal mod Kommissionen, Sml. 2006 I, s. 7115, præmis 54.

58

(59)  Jf. dom af 18.1.2005, afsagt af Retten i Første Instans (nu Retten) i sag T-93/2002, Confédération nationale du Crédit mutuel mod Kommissionen, Sml. 2005 II, s. 143.

59

Jf. f.eks. også Domstolens dom af 29.2.1996 i sag C-56/93, Belgien mod Kommissionen, Sml. 1996, s. 723, præmis 79, af 26.9.1996 i sag C-241/94, Frankrig mod Kommissionen, Sml. 1996 I, s. 4551, præmis 20, af 17.6.1999 i sag C-75/97, Belgien mod Kommissionen, Sml. 1999, s. 3671, præmis 25, og af 13.2.2003 i sag C-409/00, Spanien mod Kommissionen, Sml. 2003 I, s. 10901, præmis 46.

(60)  Jf. Domstolens dom i sag 173/73, Italien mod Kommissionen, Sml. 1974, s. 709.

60

(61)  Jf. Domstolens dom i sag C-88/03, Portugal mod Kommissionen, fodnote 49 ovenfor, præmis 81. Jf. også dom af 9.9.2009, afsagt af Retten i Første Instans i sag T-227/01, Territorio Histórico de Álava m.fl., endnu ikke trykt i Samlingen, præmis 179, og i sag T-230/01, Territorio Histórico de Álava m.fl., endnu ikke trykt i Samlingen, præmis 190.

61

(62)  Jf. Domstolens dom i sag C-372/97, Italien mod Kommissionen, Sml. 2004 I, s. 3679, præmis 44, i sag C-66/02, Italien mod Kommissionen, Sml. 2004 I, s. 10901, præmis 111, og i sag C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze, Sml. 2006 I, s. 289, præmis 140.

62

(63)  Dom afsagt af Retten i Første Instans i sag T-214/95, Het Vlaamse Gewest mod Kommissionen, Sml. 1998 II, s. 717.

63

(64)  Domstolens dom af 17.9.1980 i sag 730/79, Philip Morris mod Kommissionen, Sml. 1980, s. 2671, præmis 11 og 12, og dom afsagt af Retten i Første Instans i sag T-214/95, Het Vlaamse Gewest mod Kommissionen, Sml. 1998 II, s. 717, præmis 48-50.

64

(65)  Dom afsagt af Retten i Første Instans i sagen Het Vlaamse Gewest mod Kommissionen, nævnt ovenfor, Domstolens dom af 24.7.2003 i sag C-280/00, Altmark Trans og Regierungspräsidium Magdeburg, Sml. 2003 I, s. 7747, præmis 81-82, og dom af 3.3.2005 i sag C-172/03, Heiser, Sml. 2005 I, s. 1627, præmis 32-33.

65

(66)  Jf. navnlig Domstolens dom af 3.3.2005 i sag C-172/03, Heiser, og dom af 24.7.2003 i sag C-280/00, Altmark Trans og Regierungspräsidium Magdeburg.

66

(67)  Jf. navnlig Domstolens dom af 8.9.2009 i sag C-42/07, Liga Portuguesa de Futebol Profissional og Bwin International mod Departamento de Jogos da Santa Casa da Misericórdia de Lisboa, Sml. 2009 I, s. 7633.

67

(68)  Mont Parnès-kasinoet drives f.eks. af det privatejede selskab Athens Resort Casino Anonymi Etaireia Symmetochon som licensindehaver. Athens Resort Casino erhvervede 49 % af aktierne i kasinoet og overtog driften, efter at kasinoet var blevet delvis privatiseret i 2003 (det statsejede selskab ETA beholdt 51 %). 70 % af Athens Resort Casino ejes af Regency Entertainment Psychagogiki kai Touristiki AE (tidligere Hyatt Regency Xenodocheiaki kai Touristiki (Thessaloniki) AE), og de resterende 30 % af Ellaktor AE (tidligere Elliniki Technodomiki AE). I Grækenland driver og kontrollerer Hyatt Regency ligeledes Regency Casino Thessaloniki. Den multinationale koncern Hyatt Hotels med hovedkvarter i Chicago, Illinois, USA, driver, indgår franchisesaftaler om, ejer og udvikler hoteller, resorts og ferielejligheder under navnet Hyatt verden over. Den 31. december 2010 bestod selskabets verdensomspændende portefølje af 453 ejendomme: full service-hoteller drives under navnene Hyatt®, Park Hyatt®, AndazTM, Grand Hyatt®, og Hyatt Regency®, to select service-mærker: Hyatt Place® og Hyatt Summerfield SuitesTM, og man driver ferieboliger under navnet Hyatt Vacation Club®. Alene under varemærket Regency findes der ni hoteller/resorts i Frankrig, Det Forenede Kongerige, Tyskland, Grækenland og Polen. Hyatt driver fire kasinoer under navnet Hyatt Regency, herunder kasinoet i Thessaloniki og Hyatt Regency Warsaw-hotellet og kasinoet i Warszawa (de to andre ligger i Sydkorea og i Wisconsin). Disse oplysninger findes på webstedet www.hyatt.com.

68

Et andet eksempel er Loutraki: Club Hotel Casino Loutraki er et joint venture mellem Loutraki kommune (gennem DAET Loutraki AE) og det multinationale holdingselskab Club Hotel Loutraki AE, der driver og er hovedinvestor i Loutraki-kasinoet. Ifølge oplysningerne på webstedet http://www.clubhotelloutraki.gr omfatter aktionærerne i Club Hotel Loutraki fremtrædende navne fra den græske og internationale forretningsverden som Casinos Austria International (en af de største investorer i kasinoer internationalt med 67 kasinoer i 15 lande), Trapeza Peiraios (Piraeus Bank), EFG Eurobank Ergasias og israelskejede virksomheder, der blandt andet ejer seks yderligere kasinoer og kæder af luksushoteller. Disse oplysninger findes på webstedet http://www.clubhotelloutraki.gr/.

Det multinationale selskab Queenco Leisure International driver alene kasinoet på Rhodos og er ligeledes aktionær og deltager i driften af følgende kasinoer: Club Hotel Casino Loutraki, Loutraki, Grækenland (aktionær og meddirektør), Casino Palace, Bukarest, Rumænien (hovedaktionær og enedirektør) og Sasazu, Prag, Den Tjekkiske Republik (eneaktionær og enedirektør). Disse oplysninger findes på webstedet website http://www.casinorodos.gr/.

(69)  Regeringshøring vedrørende lovgivningsinitiativ om regulering af spillemarkedet, sommeren 2010.

69

(70)  Domstolens dom af 26.10.2006 i sag C-65/05, Sml. 2006 I, s. 10341. Jf. også Domstolens dom i sag C-109/08, Kommissionen mod Grækenland, Sml. 2009 I, s. 4657.

70

(71)  Blandt andre eksempler på Kommissionens tidligere praksis henvises til Kommissionens beslutning 2004/76/EF af 13. maj 2003 om den statsstøtteordning til fordel for hovedkontorer og logistikcentre, Frankrig har gennemført, EUT L 23 af 28.1.2004, s. 1, punkt 73. Et tilsvarende ræsonnement findes i Kommissionens beslutning 2003/515/EF af 17. februar 2003 om Kongeriget Nederlandenes statsstøtte til internationale finansieringsaktiviteter, EUT L 180 af 18.7.2003, s. 52, punkt 105, og Kommissionens beslutning 2004/77/EF af 24. juni 2003 om den belgiske støtteordning, som gennemføres i form af en særlig skatteordning gældende for US foreign sales corporations, EUT L 23 af 28.1.2004, s. 14, punkt 70.

71

(72)  Dom afsagt af Retten i Første Instans i sag T-211/05, Italien mod Kommissionen, Sml. 2009 II, s. 2777, præmis 173. Jf. også dom afsagt af Retten i Første Instans i sag T-459/93, Siemens mod Kommissionen, Sml. 1995 II, s. 1675, præmis 48.

72

(73)  Skrivelse fra Grækenland af 6. oktober 2010.

73

(74)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

74

(75)  Jf. f.eks. dom afsagt den 30.4.2002 af Retten i Første Instans i forenede sager T-195/01 og T-207/01, Gibraltar mod Kommissionen, (EFT C 169 af 13.7.2002, s. 30), Sml. 2002 II, s. 2309, præmis 130.

75

(76)  Kommissionens beslutning 2003/515/EF af 17. februar 2003 om Kongeriget Nederlandenes statsstøtte til internationale finansieringsaktiviteter, EUT L 180 af 18.7.2003, s. 52, og Kommissionens beslutning 2004/76/EF om 13. maj 2003 den statsstøtteordning til fordel for hovedkontorer og logistikcentre, Frankrig har gennemført, EUT L 23 af 28.1.2004, s. 1.

76

(77)  Domstolens dom af 22.6.2006 i de forenede sager C-182/03 og C-217/03, Forum 187, Sml. 2006 I, s. 5479, præmis 147. Jf. også Domstolens dom af 24.11.2005 i sag C-506/03, Tyskland mod Kommissionen, endnu ikke trykt i Samlingen, præmis 58, og dom af 11.2.1987 i sag C-265/85, Van den Bergh en Jurgens mod Kommissionen, Sml. 1987, s. 1155, præmis 44.

77

(78)  Jf. også punkt 21.

78

(79)  Publikationsreference FEK 904, 6.12.1994.

79

(80)  Forretningshemmelighed.

80

(81)  Rhodos blev privatiseret i april 1999 og ophørte med at anvende den reducerede entrépris på daværende tidspunkt. Støtten, som Rhodos modtog inden den 21. oktober 2009, er omfattet af forældelsesfristen.

81

(82)  Den nøjagtige dato i 2000, hvor ETA begyndt at betale afgiften på 80 % af den reducerede pris på 6 EUR, skal bekræftes af de græske myndigheder.

82

(83)  Ud fra en forståelse af, at Korfu-kasinoet ikke længere modtog støtte efter privatiseringen i august 2010, hvor det begyndte at kræve en entrépris på 15 EUR.

83

(84)  Kommissionen har i øjeblikket kun ufuldstændige oplysninger om perioden 22. oktober 1999 – 22. oktober 2009 og ingen oplysninger om den eventuelle videreførelse af foranstaltningen efter den 22. oktober 2009.

84

(85)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

85

---

| 1.11.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 285/46 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 285/46

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 27. oktober 2011

om ændring af beslutning 98/536/EF om fastsættelse af listen over nationale referencelaboratorier til påvisning af restkoncentrationer

(meddelt under nummer K(2011) 7610)

(EØS-relevant tekst)

(2011/717/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 96/23/EF af 29. april 1996 om de kontrolforanstaltninger, der skal iværksættes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf og om ophævelse af direktiv 85/358/EØF og 86/469/EØF og beslutning 89/187/EØF og 91/664/EØF (1), særlig artikel 14, stk. 1, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved direktiv 96/23/EF er der fastsat kontrolforanstaltninger vedrørende de i bilag I til direktivet omhandlede stoffer og grupper af restkoncentrationer. Det bestemmes, at hver medlemsstat skal udpege mindst ét nationalt referencelaboratorium, som skal være ansvarligt for bestemte opgaver fastlagt i nævnte direktiv. I direktiv 96/23/EF bestemmes det også, at Kommissionen skal udarbejde en liste over disse udpegede laboratorier. |
| --- | --- |

(1)

Ved direktiv 96/23/EF er der fastsat kontrolforanstaltninger vedrørende de i bilag I til direktivet omhandlede stoffer og grupper af restkoncentrationer. Det bestemmes, at hver medlemsstat skal udpege mindst ét nationalt referencelaboratorium, som skal være ansvarligt for bestemte opgaver fastlagt i nævnte direktiv. I direktiv 96/23/EF bestemmes det også, at Kommissionen skal udarbejde en liste over disse udpegede laboratorier.

| (2) | Listen over nationale referencelaboratorier til påvisning af restkoncentrationer findes i øjeblikket i bilaget til Kommissionens beslutning 98/536/EF (2). |
| --- | --- |

(2)

Listen over nationale referencelaboratorier til påvisning af restkoncentrationer findes i øjeblikket i bilaget til Kommissionens beslutning 98/536/EF (2).

| (3) | Nogle medlemsstater har udpeget yderligere nationale referencelaboratorier eller har udskiftet de udpegede laboratorier med andre laboratorier. Desuden er kontaktoplysningerne og de grupper af restkoncentrationer, der overvåges af bestemte laboratorier, der i øjeblikket er anført i bilaget til beslutning 98/536/EF, blevet ændret. Af hensyn til EU-rettens klarhed og konsekvens bør listen over nationale referencelaboratorier i bilaget til nævnte beslutning derfor ajourføres. |
| --- | --- |

(3)

Nogle medlemsstater har udpeget yderligere nationale referencelaboratorier eller har udskiftet de udpegede laboratorier med andre laboratorier. Desuden er kontaktoplysningerne og de grupper af restkoncentrationer, der overvåges af bestemte laboratorier, der i øjeblikket er anført i bilaget til beslutning 98/536/EF, blevet ændret. Af hensyn til EU-rettens klarhed og konsekvens bør listen over nationale referencelaboratorier i bilaget til nævnte beslutning derfor ajourføres.

| (4) | Beslutning 98/536/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Beslutning 98/536/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilaget til beslutning 98/536/EF erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 2011.

På Kommissionens vegne

John DALLI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 125 af 23.5.1996, s. 10.

1

(2)  EFT L 251 af 11.9.1998, s. 39.

2

---

BILAG

»BILAG

NATIONALE REFERENCELABORATORIER

| Medlemsstat | Referencelaboratorier | Gruppe af restkoncentrationer |
| --- | --- | --- |
| Belgien | Wetenschappelijk Instituut Volksgezondheid/Institut scientifique de la santé publique |
| J. Wytsmanstraat 14/Rue J. Wytsman |
| 1050 Brussel/Bruxelles |

Medlemsstat

Referencelaboratorier

Gruppe af restkoncentrationer

Belgien

Wetenschappelijk Instituut Volksgezondheid/Institut scientifique de la santé publique

J. Wytsmanstraat 14/Rue J. Wytsman

1050 Brussel/Bruxelles

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2c, B2d, B2e, B2f, B3a, B3b, B3e, B3f

| Centrum voor Onderzoek in Diergeneeskunde en Agrochemie (CODA)/Centre d’étude et de recherches vétérinaires et agrochimiques (CERVA) |
| --- |
| Leuvensesteenweg 17 |
| 3080 Tervuren |

Centrum voor Onderzoek in Diergeneeskunde en Agrochemie (CODA)/Centre d’étude et de recherches vétérinaires et agrochimiques (CERVA)

Leuvensesteenweg 17

3080 Tervuren

B3c, B3d

Bulgarien

| Централна лаборатория по ветеринарно-санитарна експертиза и екология |
| --- |
| ул. „Искърско шосе“ No 5 |
| 1528 София |

Централна лаборатория по ветеринарно-санитарна експертиза и екология

ул. „Искърско шосе“ No 5

1528 София

(Central Laboratory of Veterinary Control and Ecology, 5 Iskarsko shousse Str., 1528 Sofia)

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2c, B2d, B2e, B3a, B3b, B3c, B3e, B3f

for animalske produkter undtagen foder

Tjekkiet

| Národní referenční laboratoř pro sledování reziduí veterinárních léčiv |
| --- |
| Ústav pro státní kontrolu veterinárních biopreparátů a léčiv Brno |
| Hudcova 56 A |
| 621 00 Brno |

Národní referenční laboratoř pro sledování reziduí veterinárních léčiv

Ústav pro státní kontrolu veterinárních biopreparátů a léčiv Brno

Hudcova 56 A

621 00 Brno

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B2d

| Národní referenční laboratoř pro rezidua pesticidů a PCB |
| --- |
| Státní veterinární ústav Praha |
| Sídlištní 136/24 |
| 165 03 Praha 6 |

Národní referenční laboratoř pro rezidua pesticidů a PCB

Státní veterinární ústav Praha

Sídlištní 136/24

165 03 Praha 6

B3a, B3b

| Národní referenční laboratoř pro chemické prvky |
| --- |
| Státní veterinární ústav Olomouc, laboratoř |
| Kroměříž |
| Hulínská 2286 |
| 767 60 Kroměříž |

Národní referenční laboratoř pro chemické prvky

Státní veterinární ústav Olomouc, laboratoř

Kroměříž

Hulínská 2286

767 60 Kroměříž

B3c

| Národní referenční laboratoř pro mykotoxiny a další přírodní toxiny, barviva, antibakteriální inhibiční látky a rezidua veterinárních léčiv |
| --- |
| Státní veterinární ústav Jihlava |
| Rantířovská 93 |
| 586 05 Jihlava |

Národní referenční laboratoř pro mykotoxiny a další přírodní toxiny, barviva, antibakteriální inhibiční látky a rezidua veterinárních léčiv

Státní veterinární ústav Jihlava

Rantířovská 93

586 05 Jihlava

B1, B2 (undtagen B2d), B3d, B3e

Danmark

| DTU Fødevareinstituttet |
| --- |
| Mørkhøj Bygade 19 |
| DK-2860 Søborg |

DTU Fødevareinstituttet

Mørkhøj Bygade 19

DK-2860 Søborg

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B3

| Laboratorium, mikrobiologi/kemi (Ringsted) |
| --- |
| Søndervang 4 |
| 4100 Ringsted |

Laboratorium, mikrobiologi/kemi (Ringsted)

Søndervang 4

4100 Ringsted

B1, B2

Tyskland

| Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit |
| --- |
| Postfach 1564 |
| 38005 Braunschweig |

Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit

Postfach 1564

38005 Braunschweig

Alle grupper

Estland

| Veterinaar- ja Toidulaboratoorium |
| --- |
| Kreutzwaldi 30 |
| 51006 Tartu |

Veterinaar- ja Toidulaboratoorium

Kreutzwaldi 30

51006 Tartu

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2d, B2e, B2f, B3c

| Terviseameti Tartu labor |
| --- |
| Põllu 1A |
| 50303 Tartu |

Terviseameti Tartu labor

Põllu 1A

50303 Tartu

B2c, B3a, B3b

| Põllumajandusuuringute Keskus |
| --- |
| Teaduse 4/6 |
| Saku |
| 75501 Harjumaa |

Põllumajandusuuringute Keskus

Teaduse 4/6

Saku

75501 Harjumaa

B3d

Irland

| State Laboratory |
| --- |
| Young’s Cross |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

State Laboratory

Young’s Cross

Celbridge

Co. Kildare

A1, A3, A4, A6 (kun nitromidazoler), B2b (nitromidazoler), B2e, B2f (corticosteroider), B3d

| Veterinary Public Health Regulatory Laboratory |
| --- |
| Young’s Cross |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

Veterinary Public Health Regulatory Laboratory

Young’s Cross

Celbridge

Co. Kildare

A2, A5, A6, (undtagen nitrofuraner, nitromidazoler), B1, B2d, B2f (kun carbadox), B3c

| Ashtown Food Research Centre, Teagasc |
| --- |
| Ashtown |
| Dublin 15 |

Ashtown Food Research Centre, Teagasc

Ashtown

Dublin 15

A6 (nitrofuraner), B2a (anthelmintika undtagen emamectin), B2b (coccidiosemidler), B2c

| Marine Institute |
| --- |
| Rinville |
| Oranmore |
| Galway |

Marine Institute

Rinville

Oranmore

Galway

B2a, (emamectin), B2f (teflubenzuron og diflubenzuron), B3e (kun MG + LMG)

| Pesticide Control Laboratory |
| --- |
| Young’s Cross |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

Pesticide Control Laboratory

Young’s Cross

Celbridge

Co. Kildare

B3a (organiske klorerede pesticider og 7 PCB'er), B3b, B3f

Grækenland

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Σερρών |
| --- |
| Τέρμα Ομονοίας |
| 621 10 Σέρρες |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Σερρών

Τέρμα Ομονοίας

621 10 Σέρρες

(Veterinary Diagnostic Laboratory Serres, Terma Omonias, 621 10 Serres)

A1, A3, A4, A6 (dapson), B2f (carbadox, olaquindox, corticosteroider), B3a

| Ινστιτούτο Υγιεινής Τροφίμων Αθηνών |
| --- |
| Νεαπόλεως 25 |
| 153 10, Αγ. Παρασκευή |
| Αθήνα |

Ινστιτούτο Υγιεινής Τροφίμων Αθηνών

Νεαπόλεως 25

153 10, Αγ. Παρασκευή

Αθήνα

(Institute of Food Hygiene of Athens, Neapoleos 25, 153 10, Aghia Paraskevi, Athens, Greece)

A2, A5, A6 (chlorpromazin, nitromidazoler), B1, B2d, B3b, B3c, B3e

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Τρίπολης |
| --- |
| Πέλαγος Αρκαδίας |
| 22100 Τρίπολη |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Τρίπολης

Πέλαγος Αρκαδίας

22100 Τρίπολη

(Veterinary Laboratory of Tripolis, Pelagos Arkadias, 22100 Tripolis, Greece)

A6 (chloramphenicol og nitrofuraner), B2c

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Χανίων |
| --- |
| Μ. Μπότσαρη 66 |
| 73100 Χανιά |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Χανίων

Μ. Μπότσαρη 66

73100 Χανιά

(Veterinary Laboratory of Chania, Μ. Botsari 66, 73100 Chania, Greece)

B1 i honning

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Λάρισας |
| --- |
| 7ο χλμ. Εθνικής οδού Λαρίσης-Τρικάλων |
| 411 10 Λάρισα |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Λάρισας

7ο χλμ. Εθνικής οδού Λαρίσης-Τρικάλων

411 10 Λάρισα

(Veterinary Laboratory of Larissa, 7th km National Road Larissa-Trikala, 411 10, Larissa, Greece)

B2a, B2b

| Ινστιτούτο Βιοχημείας, Τοξικολογίας και Διατροφής των Ζώων |
| --- |
| Νεαπόλεως 25 |
| 153 10, Αγ. Παρασκευή |
| Αθήνα |

Ινστιτούτο Βιοχημείας, Τοξικολογίας και Διατροφής των Ζώων

Νεαπόλεως 25

153 10, Αγ. Παρασκευή

Αθήνα

(Institute of Biochemistry, Toxicology and Feed of Athens, Neapoleos 25, 153 10, Aghia Paraskevi, Athens, Greece)

B3d

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Θεσσαλονίκης |
| --- |
| Λήμνου 3A |
| 54627 Θεσσαλονίκη |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Θεσσαλονίκης

Λήμνου 3A

54627 Θεσσαλονίκη

(Veterinary Laboratory of Thessalonica, Lemnou 3A, 54627, Thessalonica, Greece)

B2e

Spanien

| Centro Nacional de Alimentación (Agencia Española de Seguridad Alimentaría y Nutrición) |
| --- |
| Carretera Pozuelo-Majadahonda, Km. 5,1 |
| 28220 Majadahonda (Madrid) |

Centro Nacional de Alimentación (Agencia Española de Seguridad Alimentaría y Nutrición)

Carretera Pozuelo-Majadahonda, Km. 5,1

28220 Majadahonda (Madrid)

A1, A3, A4, A5, A6 (chloramphenicol, nitrofuraner), B1, B2f (corticosteroider, carbadox, olaquindox), B3a, B3b, B3d, B3e, B3f

| Laboratorio Central de Sanidad Animal (Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino) |
| --- |
| Camino del Jau s/n |
| 18320 Santa Fe (Granada) |

Laboratorio Central de Sanidad Animal (Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino)

Camino del Jau s/n

18320 Santa Fe (Granada)

A2, A6 (nitromidazoler), B2a B2b, B2c, B2d, B2e, B2f (undtagen corticosteroider), B3f

| Laboratorio Arbitral Agroalimentario (Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino) |
| --- |
| Carretera de La Coruña, Km 10,700 |
| 28071 Madrid |

Laboratorio Arbitral Agroalimentario (Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino)

Carretera de La Coruña, Km 10,700

28071 Madrid

B3c, B3f

Frankrig

| Laberca – Oniris |
| --- |
| Atlanpôle, site de la Chantrerie, BP 50707 |
| 44307 Nantes Cedex 3 |

Laberca – Oniris

Atlanpôle, site de la Chantrerie, BP 50707

44307 Nantes Cedex 3

A1, A2, A3, A4, A5, B2f (glucocorticoider), B3a (PCB'er og dioxiner), B3f

| ANSES, Laboratoire de Fougères |
| --- |
| La Haute Marche, Javené |
| BP 90203 |
| 35302 Fougères |

ANSES, Laboratoire de Fougères

La Haute Marche, Javené

BP 90203

35302 Fougères

A6, B1, B2a, B2b, B2d, B2e, B2f (undtagen glucocorticoider), B3e

| ANSES, Laboratoire de sécurité des aliments de Maisons-Alfort |
| --- |
| 23 avenue du Général de Gaulle |
| 94706 Maisons-Alfort Cedex |

ANSES, Laboratoire de sécurité des aliments de Maisons-Alfort

23 avenue du Général de Gaulle

94706 Maisons-Alfort Cedex

B2c, B3a (undtagen PCB'er og dioxiner), B3b, B3c, B3d

Italien

| Istituto superiore di sanità |
| --- |
| Dipartimento di Sanità pubblica veterinaria e sicurezza alimentare |
| Viale Regina Elena, 299 |
| 00161 Roma |

Istituto superiore di sanità

Dipartimento di Sanità pubblica veterinaria e sicurezza alimentare

Viale Regina Elena, 299

00161 Roma

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2, B3a (undtagen dioxiner og PCB'er), B3b, B3c, B3d, B3e, B2f

| Istituto Zooprofilattico Sperimentale dell’Abruzzo e del Molise «G. Caporale» |
| --- |
| Via Campo Boario |
| 64100 TERAMO |

Istituto Zooprofilattico Sperimentale dell’Abruzzo e del Molise «G. Caporale»

Via Campo Boario

64100 TERAMO

B3a (PCB'er, dioxiner og DL-PCB'er)

Cypern

| Γενικό Χημείο του Κράτους |
| --- |
| Υπουργείο Υγείας |
| Οδός Κίμωνος 44, |
| 1451, Λευκωσία, Κύπρος |

Γενικό Χημείο του Κράτους

Υπουργείο Υγείας

Οδός Κίμωνος 44,

1451, Λευκωσία, Κύπρος

(General State Laboratory, Ministry of Health, Kimonos Street 44, 1451 Nicosia)

Alle grupper

Letland

| Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts |
| --- |
| Lejupes iela 3 |
| Rīga, LV-1076 |

Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts

Lejupes iela 3

Rīga, LV-1076

(Institute of Food Safety, Animal Health and Environment, Lejupes Street 3, LV-1076 Riga)

Alle grupper (undtagen B3d akvakultur)

Litauen

| Nacionalinis maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo institutas |
| --- |
| J. Kairiūkščio g. 10 |
| LT-08409 Vilnius |

Nacionalinis maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo institutas

J. Kairiūkščio g. 10

LT-08409 Vilnius

Alle grupper

Luxembourg

| Institut scientifique de la santé publique |
| --- |
| Rue J. Wytsman 14 |
| 1050 Bruxelles |

Institut scientifique de la santé publique

Rue J. Wytsman 14

1050 Bruxelles

Alle grupper

Ungarn

| Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal |
| --- |
| Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság |
| Élelmiszer Toxikológiai Nemzeti Referencia Laboratórium |
| Mester u. 81. |
| Hungary |
| H-1095 |
| Budapest 94 |
| POB 1740 |
| H-1465 |

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal

Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság

Élelmiszer Toxikológiai Nemzeti Referencia Laboratórium

Mester u. 81.

Hungary

H-1095

Budapest 94

POB 1740

H-1465

(Central Agricultural Office, Food and Feed Safety Directorate, Food Toxicological NRL, Mester u. 81., Hungary, H-1095, Budapest 94, POB 1740, H-1465)

Alle grupper

Malta

| Laboratorju Veterinarju Nazzjonali. |
| --- |
| Dipartiment għar-Regolazzjoni tal-Biedja u s-Sajd. |
| Ministeru għar-Rizorsi u l-Affarijiet Rurali. Albertown, Marsa. |
| (National Veterinary Laboratory |
| Agriculture and Fisheries Regulation Division |
| Ministry for Resources and Rural Affairs |
| Albertown, Marsa) |

Laboratorju Veterinarju Nazzjonali.

Dipartiment għar-Regolazzjoni tal-Biedja u s-Sajd.

Ministeru għar-Rizorsi u l-Affarijiet Rurali. Albertown, Marsa.

(National Veterinary Laboratory

Agriculture and Fisheries Regulation Division

Ministry for Resources and Rural Affairs

Albertown, Marsa)

Alle grupper

Nederlandene

| Wageningen UR |
| --- |
| RIKILT — Instituut voor Voedselveiligheid |
| Akkermaalsbos 2 |
| 6708 WB Wageningen |

Wageningen UR

RIKILT — Instituut voor Voedselveiligheid

Akkermaalsbos 2

6708 WB Wageningen

Alle grupper

Østrig

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| CC Tierarzneimittel und Hormone, Wien |
| Spargelfeldstraße 191 |
| 1226 Wien |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

CC Tierarzneimittel und Hormone, Wien

Spargelfeldstraße 191

1226 Wien

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2d, B2e, B2f (corticoider)

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| CC Rückstandsanalytik, Wien |
| Spargelfeldstraße 191 |
| 1226 Wien |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

CC Rückstandsanalytik, Wien

Spargelfeldstraße 191

1226 Wien

B2c, B2f (amitraz), B3a (undtagen dioxiner og PCB'er), B3b, B3f (neonicotinoider)

| Umweltbundesamt GmbH |
| --- |
| Spittelauer Lände 5 |
| 1090 Wien |

Umweltbundesamt GmbH

Spittelauer Lände 5

1090 Wien

B3a (dioxiner og PCB'er)

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| CC Strahlenschutz und Radiochemie Wien |
| Spargelfeldstraße 191 |
| 1226 Wien |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

CC Strahlenschutz und Radiochemie Wien

Spargelfeldstraße 191

1226 Wien

B3c

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| CC Cluster Chemie |
| Wieningerstraße 8 |
| 4021 Linz |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

CC Cluster Chemie

Wieningerstraße 8

4021 Linz

B3d

| Lebensmitteluntersuchungsanstalt der Stadt Wien |
| --- |
| Henneberggasse 3 |
| 1030 Wien |

Lebensmitteluntersuchungsanstalt der Stadt Wien

Henneberggasse 3

1030 Wien

B3e

Polen

| Państwowy Instytut Weterynaryjny-Państwowy |
| --- |
| Instytut Badawczy w Puławach |
| Al. Partyzantów 57 |
| 24-100 Puławy |

Państwowy Instytut Weterynaryjny-Państwowy

Instytut Badawczy w Puławach

Al. Partyzantów 57

24-100 Puławy

Alle grupper

Portugal

| Instituto Nacional de Recursos Biológicos/Laboratório Nacional de Investigação Veterinária |
| --- |
| Estrada de Benfica 701 |
| 1549-011 Lisboa |

Instituto Nacional de Recursos Biológicos/Laboratório Nacional de Investigação Veterinária

Estrada de Benfica 701

1549-011 Lisboa

Alle grupper (undtagen B3a dioxiner og dl-PCB'er og B3c akvakultur)

| Instituto Nacional de Recursos Biológicos/Instituto de Investigação das Pescas e do Mar |
| --- |
| Av. de Brasília |
| 1449-006 Lisboa |

Instituto Nacional de Recursos Biológicos/Instituto de Investigação das Pescas e do Mar

Av. de Brasília

1449-006 Lisboa

B3c (akvakultur)

| Autoridade de Segurança Alimentar e Económica Laboratório de Segurança Alimentar/Laboratório de Análises Tecnológicas e de Controlo |
| --- |
| Estrada do Paço do Lumiar, 22 |
| 1649-038 Lisboa |

Autoridade de Segurança Alimentar e Económica Laboratório de Segurança Alimentar/Laboratório de Análises Tecnológicas e de Controlo

Estrada do Paço do Lumiar, 22

1649-038 Lisboa

B3a (dioxiner og dl-PCB'er)

Rumænien

| Institute for Hygiene and Veterinary Public Health |
| --- |
| Str. Câmpul Moșilor nr. 5, sectorul 2 |
| 021201 București |

Institute for Hygiene and Veterinary Public Health

Str. Câmpul Moșilor nr. 5, sectorul 2

021201 București

A1, A4, A6 (nitromidazoler, nitrofuraner), B1 (antibiotika), B2a, B2b, B2c, B2e, B2f, B3a (pesticider indeholdende organiske chlorforbindelser og ndl-PCB'er), B3b, B3c, B3d, B3e

| Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate |
| --- |
| Str. Surorile Martir Caceu nr. 4 |
| 300858 Timișoara |

Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate

Str. Surorile Martir Caceu nr. 4

300858 Timișoara

A2, A5, B2d

| Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate |
| --- |
| Șos. Mangaliei nr. 78 |
| 900111 Constanța |

Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate

Șos. Mangaliei nr. 78

900111 Constanța

A3, A6 (chloramphenicol)

| Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate |
| --- |
| Str. Piața Mărăști nr. 1 |
| 400609 Cluj-Napoca |

Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate

Str. Piața Mărăști nr. 1

400609 Cluj-Napoca

A6 (dapson), B1 (sulfonamider)

| Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate |
| --- |
| Str. Ilioarei nr. 16E, sectorul 3 |
| 032125 București |

Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate

Str. Ilioarei nr. 16E, sectorul 3

032125 București

B3a (dioxiner)

Slovenien

| Univerza v Ljubljani, Veterinarska fakulteta |
| --- |
| Nacionalni veterinarski inštitut |
| Gerbičeva 60 |
| 1000 Ljubljana |

Univerza v Ljubljani, Veterinarska fakulteta

Nacionalni veterinarski inštitut

Gerbičeva 60

1000 Ljubljana

A1, A3, A4, A5, A6 (undtagen chloramphenicol i urin og chloroform i urin), B1, B2a (avermectiner), B2b, B2d, B2e, B2f, B3c (undtagen kviksølv i akvakultur), B3d, B3e

| Zavod za zdravstveno varstvo Maribor |
| --- |
| Prvomajska 1 |
| 2000 Maribor |

Zavod za zdravstveno varstvo Maribor

Prvomajska 1

2000 Maribor

A2, A6 (chloramphenicol i urin og chloroform i urin), B2a (benzimidazoler), B2c, B3a, B3b (undtagen i honning)

| Zavod za zdravstveno varstvo Nova Gorica |
| --- |
| Vipavska cesta 13 |
| Rožna Dolina |
| 5000 Nova Gorica |

Zavod za zdravstveno varstvo Nova Gorica

Vipavska cesta 13

Rožna Dolina

5000 Nova Gorica

B3b (i honning)

| Inštitut za varovanje zdravja Republike Slovenije |
| --- |
| Trubarjeva 2 |
| 1000 Ljubljana |

Inštitut za varovanje zdravja Republike Slovenije

Trubarjeva 2

1000 Ljubljana

B3c (kviksølv i akvakultur)

Slovakiet

| Štátny veterinárny a potravinový ústav Bratislava |
| --- |
| Botanická 15 |
| 842 13 Bratislava |

Štátny veterinárny a potravinový ústav Bratislava

Botanická 15

842 13 Bratislava

A1, A3, A4, A5, A6 (nitromidazoler), B2c, B2e, B3a, B3b

| Štátny veterinárny a potravinový ústav Košice |
| --- |
| Hlinkova 1B |
| 040 01 Košice |

Štátny veterinárny a potravinový ústav Košice

Hlinkova 1B

040 01 Košice

A2, B2a, B2b, B2d, B3c, B3d

| Štátny veterinárny a potravinový ústav Dolný Kubín |
| --- |
| Jánoskova 1611/58 |
| 026 01 Dolný Kubín |

Štátny veterinárny a potravinový ústav Dolný Kubín

Jánoskova 1611/58

026 01 Dolný Kubín

A6 (chloramphenicol, nitrofuraner), B1, B2f, B3e

Finland

| Finnish Food Safety Authority Evira |
| --- |
| Mustialankatu 3 |
| 00790 Helsinki |

Finnish Food Safety Authority Evira

Mustialankatu 3

00790 Helsinki

Alle grupper

Sverige

| Statens livsmedelsverk |
| --- |
| Box 622 |
| 751 26 Uppsala |

Statens livsmedelsverk

Box 622

751 26 Uppsala

Alle grupper

Det Forenede Kongerige

| Agri-Food and Biosciences Institute |
| --- |
| Veterinary Sciences Division |
| Stoney Road |
| Stormont |
| Belfast BT4 3SD |
| Northern Ireland |

Agri-Food and Biosciences Institute

Veterinary Sciences Division

Stoney Road

Stormont

Belfast BT4 3SD

Northern Ireland

A1, A2, A3, A4, A5, A6 (nitrofuraner undtagen i honning, nitromidazoler), B2b, (nicarbazin), B2f

| Food and Environment Research Agency (FERA) |
| --- |
| Sand Hutton |
| York |
| YO41 1LZ |

Food and Environment Research Agency (FERA)

Sand Hutton

York

YO41 1LZ

A6 (chloramphenicol, nitrofuraner i honning, dapson). B1, B2a, B2b (ionophorer)

| LGC Ltd |
| --- |
| Queens Road |
| Teddington |
| Middlesex TW11 OLY |

LGC Ltd

Queens Road

Teddington

Middlesex TW11 OLY

A6 (chlorpromazin), B2c, B2d, B2e, B3a, B3b, B3c, B3d, B3e«

---

| 1.11.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 285/53 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 285/53

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 28. oktober 2011

om ændring af gennemførelsesafgørelse 2011/402/EU om beredskabsforanstaltninger vedrørende bukkehornsfrø samt visse frø og bønner importeret fra Egypten

(meddelt under nummer K(2011) 7744)

(EØS-relevant tekst)

(2011/718/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (1), særlig artikel 53, stk. 1, litra b), nr. i) og iii), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 178/2002 er der fastlagt generelle principper, som i Unionen og på nationalt plan skal finde anvendelse på fødevarer og foder i almindelighed og på fødevare- og fodersikkerhed i særdeleshed. Forordningen indeholder bestemmelser om beredskabsforanstaltninger for tilfælde, hvor det er åbenbart, at fødevarer eller foder importeret fra et tredjeland må formodes at udgøre en alvorlig risiko for menneskers sundhed, dyresundheden eller miljøet, og at denne risiko ikke kan styres på tilfredsstillende vis ved hjælp af de foranstaltninger, der træffes af den eller de berørte medlemsstater. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 178/2002 er der fastlagt generelle principper, som i Unionen og på nationalt plan skal finde anvendelse på fødevarer og foder i almindelighed og på fødevare- og fodersikkerhed i særdeleshed. Forordningen indeholder bestemmelser om beredskabsforanstaltninger for tilfælde, hvor det er åbenbart, at fødevarer eller foder importeret fra et tredjeland må formodes at udgøre en alvorlig risiko for menneskers sundhed, dyresundheden eller miljøet, og at denne risiko ikke kan styres på tilfredsstillende vis ved hjælp af de foranstaltninger, der træffes af den eller de berørte medlemsstater.

| (2) | I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (2) fastsættes der generelle hygiejnebestemmelser for fødevarer. Disse bestemmelser omfatter hygiejnekrav til produktionen af frø og bønner til direkte konsum, der skal følges af ledere af fødevarevirksomheder. |
| --- | --- |

(2)

I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (2) fastsættes der generelle hygiejnebestemmelser for fødevarer. Disse bestemmelser omfatter hygiejnekrav til produktionen af frø og bønner til direkte konsum, der skal følges af ledere af fødevarevirksomheder.

| (3) | Det er blevet konstateret, at visse partier af bukkehornsfrø importeret fra Egypten er den udløsende agens i forbindelse med et udbrud i EU af shigatoksinproducerende Escherichia coli-bakterie (STEC), serotype O104:H4. Derfor blev der ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/402/EU (3) indført et forbud mod overgang til fri omsætning i Unionen af frø eller bønner fra Egypten, som henhører under de KN-koder, der er anført i bilaget hertil. Forbuddet udløber den 31. oktober 2011. |
| --- | --- |

(3)

Det er blevet konstateret, at visse partier af bukkehornsfrø importeret fra Egypten er den udløsende agens i forbindelse med et udbrud i EU af shigatoksinproducerende Escherichia coli-bakterie (STEC), serotype O104:H4. Derfor blev der ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/402/EU (3) indført et forbud mod overgang til fri omsætning i Unionen af frø eller bønner fra Egypten, som henhører under de KN-koder, der er anført i bilaget hertil. Forbuddet udløber den 31. oktober 2011.

| (4) | Fra den 21. til den 25. august 2011 gennemførte Kommissionens Levnedsmiddel- og Veterinærkontor en undersøgelse i Egypten for at spore den mulige kilde til infektioner i forbindelse med de nylige E. coli-udbrud (O104:H4 serotype) i den nordlige del af Tyskland og Bordeaux i Frankrig og vurdere produktions- og forarbejdningsbetingelserne for mistænkte frø i det pågældende tredjeland. |
| --- | --- |

(4)

Fra den 21. til den 25. august 2011 gennemførte Kommissionens Levnedsmiddel- og Veterinærkontor en undersøgelse i Egypten for at spore den mulige kilde til infektioner i forbindelse med de nylige E. coli-udbrud (O104:H4 serotype) i den nordlige del af Tyskland og Bordeaux i Frankrig og vurdere produktions- og forarbejdningsbetingelserne for mistænkte frø i det pågældende tredjeland.

| (5) | Resultaterne af undersøgelsen og de foranstaltninger, der træffes af Egypten, for så vidt angår mangler i produktionen af frø til konsum, som muligvis bringes til spiring, er blevet evalueret. Denne evaluering viser, at de foranstaltninger, som de egyptiske myndigheder har indført, ikke er tilstrækkelige til at imødegå de påviste risici. |
| --- | --- |

(5)

Resultaterne af undersøgelsen og de foranstaltninger, der træffes af Egypten, for så vidt angår mangler i produktionen af frø til konsum, som muligvis bringes til spiring, er blevet evalueret. Denne evaluering viser, at de foranstaltninger, som de egyptiske myndigheder har indført, ikke er tilstrækkelige til at imødegå de påviste risici.

| (6) | I henhold til artikel 10 i forordning (EF) nr. 852/2004 skal hygiejnen i forbindelse med importerede fødevarer blandt andet opfylde de krav, der er fastsat i bilag I til nævnte forordning. De foranstaltninger, som de egyptiske myndigheder har angivet, giver imidlertid ikke tilstrækkelige garantier for en aktiv indsats for at gennemføre produktion i overensstemmelse med bilag I til forordning (EF) nr. 852/2004. Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) vil ultimo oktober 2011 vedtage en videnskabelig udtalelse om risikoen ved shigatoksinproducerende Escherichia coli (STEC) og andre patogene bakterier i frø og spirer og karse hidrørende fra frø. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til artikel 10 i forordning (EF) nr. 852/2004 skal hygiejnen i forbindelse med importerede fødevarer blandt andet opfylde de krav, der er fastsat i bilag I til nævnte forordning. De foranstaltninger, som de egyptiske myndigheder har angivet, giver imidlertid ikke tilstrækkelige garantier for en aktiv indsats for at gennemføre produktion i overensstemmelse med bilag I til forordning (EF) nr. 852/2004. Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) vil ultimo oktober 2011 vedtage en videnskabelig udtalelse om risikoen ved shigatoksinproducerende Escherichia coli (STEC) og andre patogene bakterier i frø og spirer og karse hidrørende fra frø.

| (7) | Indtil en eventuel indførelse af yderligere kontrolforanstaltninger på grundlag af EFSA's udtalelse og for at give de kompetente myndigheder i Egypten den nødvendige tid til at komme med yderligere feedback til Kommissionen og stille effektive garantier for supplerende risikostyringsforanstaltninger forlænges det midlertidige forbud mod overgang til fri omsætning i Unionen af frø og bønner fra Egypten, jf. gennemførelsesafgørelse 2011/402/EU, indtil den 31. marts 2012. |
| --- | --- |

(7)

Indtil en eventuel indførelse af yderligere kontrolforanstaltninger på grundlag af EFSA's udtalelse og for at give de kompetente myndigheder i Egypten den nødvendige tid til at komme med yderligere feedback til Kommissionen og stille effektive garantier for supplerende risikostyringsforanstaltninger forlænges det midlertidige forbud mod overgang til fri omsætning i Unionen af frø og bønner fra Egypten, jf. gennemførelsesafgørelse 2011/402/EU, indtil den 31. marts 2012.

| (8) | For at sikre denne afgørelses effektivitet med henblik på at undgå import af varer, der er opført i bilaget, finder denne afgørelse anvendelse fra den 1. november 2011, fordi det ved gennemførelsesafgørelse 2011/402/EU blev fastsat, at frigivelse af frø fra Egypten som anført i bilaget er forbudt indtil den 31. oktober 2011. |
| --- | --- |

(8)

For at sikre denne afgørelses effektivitet med henblik på at undgå import af varer, der er opført i bilaget, finder denne afgørelse anvendelse fra den 1. november 2011, fordi det ved gennemførelsesafgørelse 2011/402/EU blev fastsat, at frigivelse af frø fra Egypten som anført i bilaget er forbudt indtil den 31. oktober 2011.

| (9) | Gennemførelsesafgørelse 2011/402/EU bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(9)

Gennemførelsesafgørelse 2011/402/EU bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (10) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I gennemførelsesafgørelse 2011/402/EU foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2 affattes således:
  »Artikel 2
  Overgang til fri omsætning i Unionen af frø og bønner fra Egypten, jf. bilaget, forbydes indtil den 31. marts 2012.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 2 affattes således:

»Artikel 2

Overgang til fri omsætning i Unionen af frø og bønner fra Egypten, jf. bilaget, forbydes indtil den 31. marts 2012.«

| 2) | Bilaget erstattes af teksten i bilaget til denne afgørelse. |
| --- | --- |

2)

Bilaget erstattes af teksten i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse anvendes fra den 1. november 2011.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. oktober 2011.

På Kommissionens vegne

John DALLI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  EUT L 179 af 7.7.2011, s. 10.

3

---

BILAG

»BILAG

Frø og bønner fra Egypten, hvis overgang til fri omsætning i EU er forbudt indtil den 31. marts 2012:

| KN-kode (1) | Beskrivelse |
| --- | --- |
| ex 0704 90 90 | Salatsennepspirer (rucolaspirer) |
| ex 0706 90 90 | Rødbedespirer, radisespirer |
| ex 0708 | Spirer af bælgfrugter, friske eller kølede |
| ex 0709 90 90 | Sojaspirer |
| 0713 | Bælgfrugter, udbælgede og tørrede, også afskallede eller flækkede |
| 0910 99 10 | Bukkehornsfrø |
| 1201 00 | Sojabønner, også knuste |
| 1207 50 | Sennepsfrø |
| 1207 99 97 | Andre olieholdige frø og frugter, også knuste |
| 1209 10 00 | Sukkerroefrø |
| 1209 21 00 | Lucernefrø |
| 1209 91 | Grøntsagsfrø |
| ex 1214 90 90 | Lucernespirer |

KN-kode (1)

Beskrivelse

ex 0704 90 90

Salatsennepspirer (rucolaspirer)

ex 0706 90 90

Rødbedespirer, radisespirer

ex 0708

Spirer af bælgfrugter, friske eller kølede

ex 0709 90 90

Sojaspirer

0713

Bælgfrugter, udbælgede og tørrede, også afskallede eller flækkede

0910 99 10

Bukkehornsfrø

1201 00

Sojabønner, også knuste

1207 50

Sennepsfrø

1207 99 97

Andre olieholdige frø og frugter, også knuste

1209 10 00

Sukkerroefrø

1209 21 00

Lucernefrø

1209 91

Grøntsagsfrø

ex 1214 90 90

Lucernespirer

---

(1)  De »KN-koder«, der er nævnt i Kommissionens gennemførelsesafgørelse henviser til koder i del II i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1).«

1

---