# Eiropas Savienības L 332/2011

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2011.332.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 332 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 15. decembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2011.332.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 332

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 15. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1306/2011 (2011. gada 12. decembris), ar ko precizē tādu galīgo antidempinga maksājumu piemērošanas jomu, kuri ar Regulu (EK) Nr. 261/2008 piemēroti noteiktu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kompresoru importam | 1 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1307/2011 (2011. gada 14. decembris), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 6 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1308/2011 (2011. gada 14. decembris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, noraida turpmākus pieteikumus un slēdz periodu pieteikumu iesniegšanai par pieejamajiem ārpuskvotas cukura daudzumiem, kas par samazinātu papildu maksājuma likmi jāpārdod Savienības tirgū 2011./2012. tirdzniecības gadā | 8 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1309/2011 (2011. gada 14. decembris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, noraida turpmākus pieteikumus un slēdz periodu pieteikumu iesniegšanai par pieejamajiem ārpuskvotas izoglikozes daudzumiem, kas ar samazinātu pārpalikuma maksājumu jāpārdod Savienības tirgū 2011./2012. tirdzniecības gadā | 9 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2011/836/KĀDP |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums BiH/18/2011 (2011. gada 2. decembris), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā | 10 |
| | | 2011/837/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 12. decembris), ar kuru labo Lēmumu 2010/399/ES, ar ko no Eiropas Savienības finansējuma izslēdz atsevišķus dalībvalstu izdevumus, kurus tās attiecinājušas uz Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Garantiju nodaļu, uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9130) | 11 |
| | | 2011/838/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 13. decembris), ar ko groza Lēmumu 2008/855/EK attiecībā uz termiņu, kurā piemērojami dzīvnieku veselības kontroles pasākumi saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9128)

   (
  1
  ) | 13 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1306/2011 (2011. gada 12. decembris), ar ko precizē tādu galīgo antidempinga maksājumu piemērošanas jomu, kuri ar Regulu (EK) Nr. 261/2008 piemēroti noteiktu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kompresoru importam

1

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1307/2011 (2011. gada 14. decembris), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

6

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1308/2011 (2011. gada 14. decembris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, noraida turpmākus pieteikumus un slēdz periodu pieteikumu iesniegšanai par pieejamajiem ārpuskvotas cukura daudzumiem, kas par samazinātu papildu maksājuma likmi jāpārdod Savienības tirgū 2011./2012. tirdzniecības gadā

8

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1309/2011 (2011. gada 14. decembris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, noraida turpmākus pieteikumus un slēdz periodu pieteikumu iesniegšanai par pieejamajiem ārpuskvotas izoglikozes daudzumiem, kas ar samazinātu pārpalikuma maksājumu jāpārdod Savienības tirgū 2011./2012. tirdzniecības gadā

9

LĒMUMI

2011/836/KĀDP

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums BiH/18/2011 (2011. gada 2. decembris), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā

10

2011/837/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 12. decembris), ar kuru labo Lēmumu 2010/399/ES, ar ko no Eiropas Savienības finansējuma izslēdz atsevišķus dalībvalstu izdevumus, kurus tās attiecinājušas uz Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Garantiju nodaļu, uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9130)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9130)

11

2011/838/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 13. decembris), ar ko groza Lēmumu 2008/855/EK attiecībā uz termiņu, kurā piemērojami dzīvnieku veselības kontroles pasākumi saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9128)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9128)

1

13

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 532/09/COL (2009. gada 16. decembris), ar kuru septiņdesmit sesto reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu par kritērijiem saderīguma analīzei attiecībā uz valsts atbalstu nelabvēlīgā situācijā esošu darba ņēmēju un darba ņēmēju ar invaliditāti nodarbināšanai | 14 |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 57/11/COL (2011. gada 2. marts), ar kuru astoņdesmit otro reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2011. gada 1. janvāra atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi | 20 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 532/09/COL (2009. gada 16. decembris), ar kuru septiņdesmit sesto reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu par kritērijiem saderīguma analīzei attiecībā uz valsts atbalstu nelabvēlīgā situācijā esošu darba ņēmēju un darba ņēmēju ar invaliditāti nodarbināšanai

14

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 57/11/COL (2011. gada 2. marts), ar kuru astoņdesmit otro reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2011. gada 1. janvāra atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi

20

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Īstenošanas regulā (ES) Nr. 400/2010 (2010. gada 26. aprīlis), ar ko paplašina galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Regulu (EK) Nr. 1858/2005 noteikts par cita starpā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu, attiecinot to uz tērauda trošu un tauvu importu, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā, un ar ko izbeidz izmeklēšanu attiecībā uz importu, kas nosūtīts no Malaizijas (OV L 117, 11.5.2010.) | 26 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Īstenošanas regulā (ES) Nr. 400/2010 (2010. gada 26. aprīlis), ar ko paplašina galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Regulu (EK) Nr. 1858/2005 noteikts par cita starpā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu, attiecinot to uz tērauda trošu un tauvu importu, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā, un ar ko izbeidz izmeklēšanu attiecībā uz importu, kas nosūtīts no Malaizijas (OV L 117, 11.5.2010.)

(OV L 117, 11.5.2010.)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1306/2011

(2011. gada 12. decembris),

ar ko precizē tādu galīgo antidempinga maksājumu piemērošanas jomu, kuri ar Regulu (EK) Nr. 261/2008 piemēroti noteiktu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kompresoru importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. pantu un 14. panta 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Sākotnējā izmeklēšana un antidempinga maksājums

| (1) | Komisija 2006. gada 21. decembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu (2) par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz noteiktu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kompresoru importu (“sākotnējā izmeklēšana”). |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2006. gada 21. decembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu (2) par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz noteiktu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kompresoru importu (“sākotnējā izmeklēšana”).

| (2) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 261/2008 (3) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu noteiktu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kompresoru importam (“attiecīgais pasākums” un/vai “galīgā regula”). Attiecīgā pasākuma piemērošanas termiņš beidzās 2010. gada 21. martā (4). |
| --- | --- |

(2)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 261/2008 (3) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu noteiktu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kompresoru importam (“attiecīgais pasākums” un/vai “galīgā regula”). Attiecīgā pasākuma piemērošanas termiņš beidzās 2010. gada 21. martā (4).

2.   Sākotnējās izmeklēšanas atsākšana

| (3) | Komisija pēc savas iniciatīvas atsāka sākotnējo izmeklēšanu pēc tam, kad daži noteiktu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes kompresoru importētāji izteica bažas par antidempinga maksājumiem, ko piemēro tā dēvēto minikompresoru importam, t. i., kompresoriem bez tvertnes, kurus var darbināt ar 12 V strāvas avotu (“minikompresori”). |
| --- | --- |

(3)

Komisija pēc savas iniciatīvas atsāka sākotnējo izmeklēšanu pēc tam, kad daži noteiktu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes kompresoru importētāji izteica bažas par antidempinga maksājumiem, ko piemēro tā dēvēto minikompresoru importam, t. i., kompresoriem bez tvertnes, kurus var darbināt ar 12 V strāvas avotu (“minikompresori”).

| (4) | Lai gan minikompresori burtiski ietilpst galīgās regulas 1. pantā noteiktajā attiecīgā ražojuma definīcijā, Komisijas rīcībā esošā informācija liecināja, ka minikompresori nepārprotami atšķiras no pārējiem kompresoriem, kuriem piemēro attiecīgo pasākumu (“pārējie kompresori, kuriem piemēro attiecīgo pasākumu”). |
| --- | --- |

(4)

Lai gan minikompresori burtiski ietilpst galīgās regulas 1. pantā noteiktajā attiecīgā ražojuma definīcijā, Komisijas rīcībā esošā informācija liecināja, ka minikompresori nepārprotami atšķiras no pārējiem kompresoriem, kuriem piemēro attiecīgo pasākumu (“pārējie kompresori, kuriem piemēro attiecīgo pasākumu”).

| (5) | Tādēļ uzskatīja par lietderīgu daļēji atsākt izmeklēšanu, lai precizētu attiecīgā ražojuma definīciju, un pieņemtajam secinājumam, iespējams, piešķirt atpakaļejošu spēku no attiecīgo pasākumu piemērošanas dienas. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ uzskatīja par lietderīgu daļēji atsākt izmeklēšanu, lai precizētu attiecīgā ražojuma definīciju, un pieņemtajam secinājumam, iespējams, piešķirt atpakaļejošu spēku no attiecīgo pasākumu piemērošanas dienas.

3.   Pašreizējā izmeklēšana

| (6) | Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju Komisija ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5), paziņoja par daļēju antidempinga izmeklēšanas atsākšanu attiecībā uz noteiktu ĶTR izcelsmes kompresoru importu saskaņā ar pamatregulas 5. pantu. |
| --- | --- |

(6)

Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju Komisija ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5), paziņoja par daļēju antidempinga izmeklēšanas atsākšanu attiecībā uz noteiktu ĶTR izcelsmes kompresoru importu saskaņā ar pamatregulas 5. pantu.

| (7) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja visām ieinteresētajām personām, kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, kā arī ĶTR iestādēm. Ieinteresētajām personām termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, tika dota iespēja rakstiski izteikt savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa. |
| --- | --- |

(7)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja visām ieinteresētajām personām, kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, kā arī ĶTR iestādēm. Ieinteresētajām personām termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, tika dota iespēja rakstiski izteikt savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa.

| (8) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(8)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (9) | Pieteikumus iesniedza 15 ieinteresētās personas, tostarp 11 minikompresoru importētāji, viens ES ražotājs un viens minikompresoru eksportētājs no Ķīnas, viens kompresoru ražotājs no ES (viens no sūdzības iesniedzējiem sākotnējā izmeklēšanā) un tā saistītais kompresoru eksportētājs no ĶTR. |
| --- | --- |

(9)

Pieteikumus iesniedza 15 ieinteresētās personas, tostarp 11 minikompresoru importētāji, viens ES ražotājs un viens minikompresoru eksportētājs no Ķīnas, viens kompresoru ražotājs no ES (viens no sūdzības iesniedzējiem sākotnējā izmeklēšanā) un tā saistītais kompresoru eksportētājs no ĶTR.

| (10) | Ņemot vērā, ka izmeklēšana tiek atsākta vienīgi tādēļ, lai precizētu ražojuma definīciju galīgajā regulā, šai daļēji atsāktajai izmeklēšanai nav noteikts izmeklēšanas periods. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā, ka izmeklēšana tiek atsākta vienīgi tādēļ, lai precizētu ražojuma definīciju galīgajā regulā, šai daļēji atsāktajai izmeklēšanai nav noteikts izmeklēšanas periods.

| (11) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par svarīgākajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem izdarīja secinājumus. Saskaņā ar pamatregulas 20. panta 5. punktu ieinteresētajām personām pēc šīs informācijas atklāšanas tika atvēlēts laiks, kurā iesniegt iebildumus. Tika izskatītas personu iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes, un vajadzības gadījumā tika attiecīgi grozīti konstatējumi. |
| --- | --- |

(11)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par svarīgākajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem izdarīja secinājumus. Saskaņā ar pamatregulas 20. panta 5. punktu ieinteresētajām personām pēc šīs informācijas atklāšanas tika atvēlēts laiks, kurā iesniegt iebildumus. Tika izskatītas personu iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes, un vajadzības gadījumā tika attiecīgi grozīti konstatējumi.

B.   RAŽOJUMS, UZ KURU ATTIECAS IZMEKLĒŠANA

| (12) | Ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, ir definēts galīgās regulas 1. pantā, t. i., abvirzienu darbības kompresori (izņemot abvirzienu darbības kompresoru sūkņus), kuru ražotā plūsma nepārsniedz divus kubikmetrus minūtē. |
| --- | --- |

(12)

Ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, ir definēts galīgās regulas 1. pantā, t. i., abvirzienu darbības kompresori (izņemot abvirzienu darbības kompresoru sūkņus), kuru ražotā plūsma nepārsniedz divus kubikmetrus minūtē.

| (13) | Šobrīd to klasificē ar KN kodiem ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 un ex 8414 80 51. |
| --- | --- |

(13)

Šobrīd to klasificē ar KN kodiem ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 un ex 8414 80 51.

| (14) | Šo izmeklēšanu atsāka, lai noteiktu, vai tā dēvētie minikompresori, t. i., kompresori bez tvertnes, kurus var darbināt ar 12 V strāvas avotu, ietilpst galīgās regulas 1. pantā paredzētajā ražojuma definīcijā. |
| --- | --- |

(14)

Šo izmeklēšanu atsāka, lai noteiktu, vai tā dēvētie minikompresori, t. i., kompresori bez tvertnes, kurus var darbināt ar 12 V strāvas avotu, ietilpst galīgās regulas 1. pantā paredzētajā ražojuma definīcijā.

C.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

1.   Metodoloģija

| (15) | Lai novērtētu, vai minikompresoriem būtu jāietilpst galīgās regulas 1. pantā sniegtajā ražojuma definīcijā, izvērtēja, vai minikompresoriem un pārējiem kompresoriem, kuriem piemēro attiecīgo pasākumu, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un gala lietojums. Šajā nolūkā pārbaudīja arī minikompresoru un pārējo kompresoru, kuriem Savienībā piemēro attiecīgo pasākumu, savstarpējo aizstājamību. Turklāt pārbaudīja, vai sākotnējā izmeklēšana tika veikta arī attiecībā uz minikompresoriem un vai tie izmeklēšanā tika analizēti. |
| --- | --- |

(15)

Lai novērtētu, vai minikompresoriem būtu jāietilpst galīgās regulas 1. pantā sniegtajā ražojuma definīcijā, izvērtēja, vai minikompresoriem un pārējiem kompresoriem, kuriem piemēro attiecīgo pasākumu, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un gala lietojums. Šajā nolūkā pārbaudīja arī minikompresoru un pārējo kompresoru, kuriem Savienībā piemēro attiecīgo pasākumu, savstarpējo aizstājamību. Turklāt pārbaudīja, vai sākotnējā izmeklēšana tika veikta arī attiecībā uz minikompresoriem un vai tie izmeklēšanā tika analizēti.

2.   Fizikālās un tehniskās pamatīpašības

| (16) | Šajā atsāktajā izmeklēšanā tika noteikts, ka minikompresori sastāv no elektriska motora, kas darbina sūkni, kurš savukārt caur pievienotu gaisa šļūteni regulāri izspiež gaisu ar mainīgu gaisa spiedienu. Minikompresoriem nav tvertnes, parasti tiem nav spiediena regulētāja un tos var darbināt ar 12 V līdzstrāvas avotu. Tie ir salīdzinoši mazi, un, tā kā tiem jābūt ērti pārvietojamiem, to svars parasti nepārsniedz divus līdz trīs kilogramus. Minikompresoriem ir maksimālais darbības laiks (parasti ne vairāk kā 20 minūtes), un to saražotā gaisa plūsma parasti nepārsniedz 50 l/min. |
| --- | --- |

(16)

Šajā atsāktajā izmeklēšanā tika noteikts, ka minikompresori sastāv no elektriska motora, kas darbina sūkni, kurš savukārt caur pievienotu gaisa šļūteni regulāri izspiež gaisu ar mainīgu gaisa spiedienu. Minikompresoriem nav tvertnes, parasti tiem nav spiediena regulētāja un tos var darbināt ar 12 V līdzstrāvas avotu. Tie ir salīdzinoši mazi, un, tā kā tiem jābūt ērti pārvietojamiem, to svars parasti nepārsniedz divus līdz trīs kilogramus. Minikompresoriem ir maksimālais darbības laiks (parasti ne vairāk kā 20 minūtes), un to saražotā gaisa plūsma parasti nepārsniedz 50 l/min.

| (17) | No otras puses, galīgajā regulā papildus 1. pantā sniegtajai definīcijai, kas atkārtota šīs regulas 12. apsvērumā, ir sniegta sīkāka informācija par pārējiem kompresoriem, kuriem piemēro attiecīgo pasākumu. Proti, galīgās regulas 17. apsvērumā noteikts, ka “kompresors parasti sastāv no sūkņa, kuru darbina elektrisks motors vai nu tiešā veidā, vai izmantojot dzensiksnas mehānismu. Parasti saspiesto gaisu iesūknē tvertnē un izvada, izmantojot spiediena regulētāju un gumijas šļūteni. Kompresori, it sevišķi lielgabarīta, var būt aprīkoti ar riteņiem, lai tos varētu pārvietot.” Tvertne un spiediena regulētājs šādos kompresoros nodrošina vienmērīgu gaisa plūsmu. Parasti šādi kompresori ir salīdzinoši lieli, un tie sver vismaz 25 kg vai vairāk. Tie ir piemēroti darbināšanai ar 120 V un vairāk voltu maiņstrāvas avotu, tiem nav ierobežots darbības laiks, un to saražotā gaisa plūsma ir līdz 2 000 l/min. |
| --- | --- |

(17)

No otras puses, galīgajā regulā papildus 1. pantā sniegtajai definīcijai, kas atkārtota šīs regulas 12. apsvērumā, ir sniegta sīkāka informācija par pārējiem kompresoriem, kuriem piemēro attiecīgo pasākumu. Proti, galīgās regulas 17. apsvērumā noteikts, ka “kompresors parasti sastāv no sūkņa, kuru darbina elektrisks motors vai nu tiešā veidā, vai izmantojot dzensiksnas mehānismu. Parasti saspiesto gaisu iesūknē tvertnē un izvada, izmantojot spiediena regulētāju un gumijas šļūteni. Kompresori, it sevišķi lielgabarīta, var būt aprīkoti ar riteņiem, lai tos varētu pārvietot.” Tvertne un spiediena regulētājs šādos kompresoros nodrošina vienmērīgu gaisa plūsmu. Parasti šādi kompresori ir salīdzinoši lieli, un tie sver vismaz 25 kg vai vairāk. Tie ir piemēroti darbināšanai ar 120 V un vairāk voltu maiņstrāvas avotu, tiem nav ierobežots darbības laiks, un to saražotā gaisa plūsma ir līdz 2 000 l/min.

| (18) | Tādējādi tiek secināts, ka minikompresoriem un pārējiem kompresoriem, kuriem piemēro attiecīgo pasākumu, nav vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības. |
| --- | --- |

(18)

Tādējādi tiek secināts, ka minikompresoriem un pārējiem kompresoriem, kuriem piemēro attiecīgo pasākumu, nav vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības.

3.   Galvenais gala lietojums un savstarpēja aizstājamība

| (19) | Šajā atsāktajā izmeklēšanā noskaidrojās, ka minikompresori galvenokārt tiek lietoti automašīnu nozarē un tie izstrādāti riepu piesūknēšanai ar gaisu, un tie bieži kā daļa no riepu labošanas komplekta tiek tirgoti kopā ar blīvējuma materiālu, ko var iesūknēt pārdurtā riepā. Dažus minikompresorus izmanto mājsaimniecībā rotaļlietu, bumbu, matraču vai citu piepūšamu priekšmetu piesūknēšanai ar gaisu. |
| --- | --- |

(19)

Šajā atsāktajā izmeklēšanā noskaidrojās, ka minikompresori galvenokārt tiek lietoti automašīnu nozarē un tie izstrādāti riepu piesūknēšanai ar gaisu, un tie bieži kā daļa no riepu labošanas komplekta tiek tirgoti kopā ar blīvējuma materiālu, ko var iesūknēt pārdurtā riepā. Dažus minikompresorus izmanto mājsaimniecībā rotaļlietu, bumbu, matraču vai citu piepūšamu priekšmetu piesūknēšanai ar gaisu.

| (20) | No otras puses, galīgās regulas 19. apsvērumā noteikts, ka “attiecīgo ražojumu izmanto pneimatiskās iekārtās, kā arī riepu un citu priekšmetu apsmidzināšanai, tīrīšanai vai piepūšanai”. Ar šādiem kompresoriem var veikt dažas daļēji profesionālas darbības, vai pašdarbnieku nozarē tos var izmantot pneimatiskās iekārtās, kā arī priekšmetu apsmidzināšanai, krāsošanai vai tīrīšanai. Šādi lietojumi iespējami, pateicoties vienmērīgajai gaisa plūsmai, kas ir regulējama. Minikompresoriem šādas funkcijas nav. |
| --- | --- |

(20)

No otras puses, galīgās regulas 19. apsvērumā noteikts, ka “attiecīgo ražojumu izmanto pneimatiskās iekārtās, kā arī riepu un citu priekšmetu apsmidzināšanai, tīrīšanai vai piepūšanai”. Ar šādiem kompresoriem var veikt dažas daļēji profesionālas darbības, vai pašdarbnieku nozarē tos var izmantot pneimatiskās iekārtās, kā arī priekšmetu apsmidzināšanai, krāsošanai vai tīrīšanai. Šādi lietojumi iespējami, pateicoties vienmērīgajai gaisa plūsmai, kas ir regulējama. Minikompresoriem šādas funkcijas nav.

| (21) | Iegūtā informācija liecina, ka parasti minikompresoru cenas ir ievērojami zemākas par pārējo kompresoru cenām. Minikompresori ir paredzēti citam patērētāju lokam un tiek izplatīti pa citiem kanāliem nekā pārējie kompresori, kuriem piemēro attiecīgo pasākumu. Turklāt minikompresorus parasti tirgo kā riepu labošanas komplekta daļu (rezerves riteņa vietā) kopā ar automašīnu vai specializētajos automašīnu veikalos vai lielveikalos (citiem lietojumiem, piemēram, rotaļlietu piesūknēšanai ar gaisu), savukārt pārējos kompresorus, kuriem piemēro attiecīgo pasākumu, var iegādāties tikai specializētajos mājamatniecības preču veikalos. |
| --- | --- |

(21)

Iegūtā informācija liecina, ka parasti minikompresoru cenas ir ievērojami zemākas par pārējo kompresoru cenām. Minikompresori ir paredzēti citam patērētāju lokam un tiek izplatīti pa citiem kanāliem nekā pārējie kompresori, kuriem piemēro attiecīgo pasākumu. Turklāt minikompresorus parasti tirgo kā riepu labošanas komplekta daļu (rezerves riteņa vietā) kopā ar automašīnu vai specializētajos automašīnu veikalos vai lielveikalos (citiem lietojumiem, piemēram, rotaļlietu piesūknēšanai ar gaisu), savukārt pārējos kompresorus, kuriem piemēro attiecīgo pasākumu, var iegādāties tikai specializētajos mājamatniecības preču veikalos.

| (22) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek secināts, ka minikompresoriem un pārējiem kompresoriem, kuriem piemēro attiecīgo pasākumu, ir atšķirīgi gala lietojumi, tie ir paredzēti dažādiem tirgiem un principā nav savstarpēji aizstājami. |
| --- | --- |

(22)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek secināts, ka minikompresoriem un pārējiem kompresoriem, kuriem piemēro attiecīgo pasākumu, ir atšķirīgi gala lietojumi, tie ir paredzēti dažādiem tirgiem un principā nav savstarpēji aizstājami.

4.   Ražojums, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana

| (23) | Neviena no ieinteresētajām personām, kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā (trīs ES ražotāji, 14 ražotāji eksportētāji ĶTR un viens nesaistīts ES importētājs), nebija iesaistīta minikompresoru ražošanā un/vai tirdzniecībā. Ir redzams, ka sākotnējās izmeklēšana laikā netika vākta attiecīgā informācija par minikompresoriem. |
| --- | --- |

(23)

Neviena no ieinteresētajām personām, kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā (trīs ES ražotāji, 14 ražotāji eksportētāji ĶTR un viens nesaistīts ES importētājs), nebija iesaistīta minikompresoru ražošanā un/vai tirdzniecībā. Ir redzams, ka sākotnējās izmeklēšana laikā netika vākta attiecīgā informācija par minikompresoriem.

| (24) | Tāpēc, lai gan minikompresori no izmeklēšanas netika nepārprotami izslēgti, šķiet, ka izmeklēšanas mērķis tobrīd nebija minikompresori. |
| --- | --- |

(24)

Tāpēc, lai gan minikompresori no izmeklēšanas netika nepārprotami izslēgti, šķiet, ka izmeklēšanas mērķis tobrīd nebija minikompresori.

| (25) | To arī apliecina viena sūdzības iesniedzēja apgalvojums sākotnējās izmeklēšanas laikā. Pēc Komisijas pieprasījuma tas skaidri norādīja, ka pēc viņa uzskatiem sūdzību un antidempinga procedūru nebija paredzēts attiecināt uz minikompresoriem. |
| --- | --- |

(25)

To arī apliecina viena sūdzības iesniedzēja apgalvojums sākotnējās izmeklēšanas laikā. Pēc Komisijas pieprasījuma tas skaidri norādīja, ka pēc viņa uzskatiem sūdzību un antidempinga procedūru nebija paredzēts attiecināt uz minikompresoriem.

| (26) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tika secināts, ka sākotnējā izmeklēšana netika veikta attiecībā uz minikompresoriem. |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tika secināts, ka sākotnējā izmeklēšana netika veikta attiecībā uz minikompresoriem.

D.   SECINĀJUMS PAR RAŽOJUMA DEFINĪCIJU

| (27) | Iepriekšminētie konstatējumi liecina, ka minikompresoriem un pārējiem kompresoriem, kuriem piemēro attiecīgo pasākumu, nav vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un gala lietojumi. Tiem ir atšķirīgi gala lietojumi, tie ir paredzēti dažādiem tirgiem un principā nav savstarpēji aizstājami. Turklāt sākotnējā izmeklēšana netika veikta attiecībā uz minikompresoriem. Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek secināts, ka minikompresori un pārējie kompresori ir divi dažādi ražojumi. |
| --- | --- |

(27)

Iepriekšminētie konstatējumi liecina, ka minikompresoriem un pārējiem kompresoriem, kuriem piemēro attiecīgo pasākumu, nav vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un gala lietojumi. Tiem ir atšķirīgi gala lietojumi, tie ir paredzēti dažādiem tirgiem un principā nav savstarpēji aizstājami. Turklāt sākotnējā izmeklēšana netika veikta attiecībā uz minikompresoriem. Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek secināts, ka minikompresori un pārējie kompresori ir divi dažādi ražojumi.

| (28) | Gandrīz visas ieinteresētās personas, kas pieteicās šajā atsāktajā izmeklēšanā, pieprasīja izņemt minikompresorus no tā ražojuma definīcijas, kuram piemēro sākotnējo pasākumu. |
| --- | --- |

(28)

Gandrīz visas ieinteresētās personas, kas pieteicās šajā atsāktajā izmeklēšanā, pieprasīja izņemt minikompresorus no tā ražojuma definīcijas, kuram piemēro sākotnējo pasākumu.

| (29) | No otras puses, ES minikompresoru ražotājs, kas sadarbojās, norādīja, ka sākotnējais pasākums attiecas uz tā ražojumu un tādējādi tiek likumīgi aizsargātas tā intereses. Tādēļ minētais ražotājs apgalvoja, ka minikompresoriem būtu jānosaka antidempinga maksājums ar atpakaļejošu spēku, jo vēl aizvien turpinās minikompresoru dempings, kas rada kaitējumu. |
| --- | --- |

(29)

No otras puses, ES minikompresoru ražotājs, kas sadarbojās, norādīja, ka sākotnējais pasākums attiecas uz tā ražojumu un tādējādi tiek likumīgi aizsargātas tā intereses. Tādēļ minētais ražotājs apgalvoja, ka minikompresoriem būtu jānosaka antidempinga maksājums ar atpakaļejošu spēku, jo vēl aizvien turpinās minikompresoru dempings, kas rada kaitējumu.

| (30) | Šajā saistībā jāpiemin, ka gan šis, gan arī citi minikompresoru ražotāji nesadarbojās sākotnējā izmeklēšanā. Turklāt, kā secināts 26. apsvērumā, sākotnējā izmeklēšana netika veikta attiecībā uz minikompresoriem. Tāpat jānorāda, ka šajā izmeklēšanā tika noskaidrots, ka minikompresori un kompresori, attiecībā uz kuriem tika veikta sākotnējā izmeklēšana, ievērojami atšķiras. Tādējādi minētā minikompresoru ražotāja ES nostāja nevar ietekmēt atsāktās izmeklēšanas konstatējumus. |
| --- | --- |

(30)

Šajā saistībā jāpiemin, ka gan šis, gan arī citi minikompresoru ražotāji nesadarbojās sākotnējā izmeklēšanā. Turklāt, kā secināts 26. apsvērumā, sākotnējā izmeklēšana netika veikta attiecībā uz minikompresoriem. Tāpat jānorāda, ka šajā izmeklēšanā tika noskaidrots, ka minikompresori un kompresori, attiecībā uz kuriem tika veikta sākotnējā izmeklēšana, ievērojami atšķiras. Tādējādi minētā minikompresoru ražotāja ES nostāja nevar ietekmēt atsāktās izmeklēšanas konstatējumus.

| (31) | Attiecībā uz iepriekšminēto apgalvojumu par minikompresoru dempingu, kas rada kaitējumu, un iespējamu antidempinga pasākumu noteikšanu būtu jānorāda, ka saskaņā ar 23. līdz 26. apsvērumā minēto sākotnējā izmeklēšana netika veikta attiecībā uz minikompresoriem un ka, tā kā šī atsāktās izmeklēšanas mērķis ir tikai precizēt ražojuma, kam piemēro sākotnējo pasākumu, definīciju, šajā izmeklēšanā nevar noteikt, vai toreiz bija un vai šobrīd ir kaitējumu radošs dempings. |
| --- | --- |

(31)

Attiecībā uz iepriekšminēto apgalvojumu par minikompresoru dempingu, kas rada kaitējumu, un iespējamu antidempinga pasākumu noteikšanu būtu jānorāda, ka saskaņā ar 23. līdz 26. apsvērumā minēto sākotnējā izmeklēšana netika veikta attiecībā uz minikompresoriem un ka, tā kā šī atsāktās izmeklēšanas mērķis ir tikai precizēt ražojuma, kam piemēro sākotnējo pasākumu, definīciju, šajā izmeklēšanā nevar noteikt, vai toreiz bija un vai šobrīd ir kaitējumu radošs dempings.

| (32) | Pēc informācijas paziņošanas ES minikompresoru ražotājs atkārtoti pauda savu nostāju un apgalvoja, ka, izslēdzot minikompresorus no pasākumu piemērošanas jomas ar atpakaļejošu spēku, ar atpakaļejošu spēku tiktu stiprināti tā konkurenti ĶTR un izkropļota konkurence. |
| --- | --- |

(32)

Pēc informācijas paziņošanas ES minikompresoru ražotājs atkārtoti pauda savu nostāju un apgalvoja, ka, izslēdzot minikompresorus no pasākumu piemērošanas jomas ar atpakaļejošu spēku, ar atpakaļejošu spēku tiktu stiprināti tā konkurenti ĶTR un izkropļota konkurence.

| (33) | Šajā saistībā vēlreiz tiek norādīts, ka atsāktajā izmeklēšanā netika analizēta minikompresoru situācija tirgū un ka šāda analīze arī nebija izmeklēšanas mērķis. Izmeklēšanas mērķis bija noskaidrot, vai minikompresori atšķiras no kompresoriem, attiecībā uz kuriem tika veikta sākotnējā izmeklēšana. Izmeklēšanas rezultāts nedrīkstētu izkropļot tirgus situāciju, bet gan tam būtu jāsniedz skaidrība par piemērojamajiem maksājumiem. |
| --- | --- |

(33)

Šajā saistībā vēlreiz tiek norādīts, ka atsāktajā izmeklēšanā netika analizēta minikompresoru situācija tirgū un ka šāda analīze arī nebija izmeklēšanas mērķis. Izmeklēšanas mērķis bija noskaidrot, vai minikompresori atšķiras no kompresoriem, attiecībā uz kuriem tika veikta sākotnējā izmeklēšana. Izmeklēšanas rezultāts nedrīkstētu izkropļot tirgus situāciju, bet gan tam būtu jāsniedz skaidrība par piemērojamajiem maksājumiem.

| (34) | Pēc informācijas paziņošanas viens no importētājiem, kas sadarbojās, norādīja, ka patiesībā minikompresori esot tikai sūkņi un ka kompresoriem piemērojamos maksājumus, pamatojoties uz definīciju, nevarot piemērot sūkņiem, kas sākotnējā izmeklēšanā skaidri tika izslēgti no ražojuma definīcijas. |
| --- | --- |

(34)

Pēc informācijas paziņošanas viens no importētājiem, kas sadarbojās, norādīja, ka patiesībā minikompresori esot tikai sūkņi un ka kompresoriem piemērojamos maksājumus, pamatojoties uz definīciju, nevarot piemērot sūkņiem, kas sākotnējā izmeklēšanā skaidri tika izslēgti no ražojuma definīcijas.

| (35) | Šajā saistībā būtu jāpiemin, ka šī atsāktā izmeklēšana šādu interpretāciju nepieļauj un minikompresori no tehniskā viedokļa viennozīmīgi ir kompresori, jo, lai gan tie tāpat kā sūkņi virza gaisu no vienas vietas uz otru, tie arī spiež gaisu objektā, pie kura tie ir pievienoti. |
| --- | --- |

(35)

Šajā saistībā būtu jāpiemin, ka šī atsāktā izmeklēšana šādu interpretāciju nepieļauj un minikompresori no tehniskā viedokļa viennozīmīgi ir kompresori, jo, lai gan tie tāpat kā sūkņi virza gaisu no vienas vietas uz otru, tie arī spiež gaisu objektā, pie kura tie ir pievienoti.

| (36) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka minikompresori (t. i., kompresori bez tvertnes, kurus var darbināt ar 12 V strāvas avotu) atšķiras no kompresoriem, attiecībā uz kuriem tika veikta sākotnējā izmeklēšana. |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka minikompresori (t. i., kompresori bez tvertnes, kurus var darbināt ar 12 V strāvas avotu) atšķiras no kompresoriem, attiecībā uz kuriem tika veikta sākotnējā izmeklēšana.

| (37) | Tā kā uz minikompresoriem sākotnējā izmeklēšana neattiecās, tad minikompresoru importam antidempinga maksājumu nedrīkstētu piemērot. Tādēļ, grozot galīgo regulu, ar atpakaļejošu datumu būtu jāprecizē attiecīgo pasākumu piemērošanas joma. |
| --- | --- |

(37)

Tā kā uz minikompresoriem sākotnējā izmeklēšana neattiecās, tad minikompresoru importam antidempinga maksājumu nedrīkstētu piemērot. Tādēļ, grozot galīgo regulu, ar atpakaļejošu datumu būtu jāprecizē attiecīgo pasākumu piemērošanas joma.

E.   PIEMĒROŠANA AR ATPAKAĻEJOŠU DATUMU

| (38) | Ņemot vērā, ka izmeklēšana tiek atsākta vienīgi tādēļ, lai precizētu ražojuma definīciju, un sākotnējā izmeklēšana un tās rezultātā ieviestais antidempinga pasākums uz minikompresoriem neattiecās, uzskata par lietderīgu konstatējumus piemērot no galīgās regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā, ka izmeklēšana tiek atsākta vienīgi tādēļ, lai precizētu ražojuma definīciju, un sākotnējā izmeklēšana un tās rezultātā ieviestais antidempinga pasākums uz minikompresoriem neattiecās, uzskata par lietderīgu konstatējumus piemērot no galīgās regulas spēkā stāšanās dienas.

| (39) | Līdz ar to būtu jāatmaksā visi galīgie antidempinga maksājumi, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 261/2008 samaksāti vai iegrāmatoti par ĶTR izcelsmes minikompresoriem, vai arī būtu jāpiešķir atbrīvojums no minētā maksājuma. Pieprasījumu veikt atmaksāšanu vai atbrīvot no maksājuma iesniedz valsts muitas dienestiem saskaņā ar tiesību aktiem, ko piemēro muitas jomā. Turklāt, lai novērstu to, ka attiecīgie importētāji nevar pieprasīt atmaksāšanu, pamatojoties uz minētajos tiesību aktos noteiktajiem termiņiem, gadījumos, kad minētie termiņi ir beigušies pirms šīs regulas publicēšanas dienas vai beidzas tās publicēšanas dienā, vai sešos mēnešos pēc minētās dienas, attiecīgos termiņus ar šo pagarina uz laiku, kas beidzas sešus mēnešus pēc šīs regulas publicēšanas dienas, |
| --- | --- |

(39)

Līdz ar to būtu jāatmaksā visi galīgie antidempinga maksājumi, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 261/2008 samaksāti vai iegrāmatoti par ĶTR izcelsmes minikompresoriem, vai arī būtu jāpiešķir atbrīvojums no minētā maksājuma. Pieprasījumu veikt atmaksāšanu vai atbrīvot no maksājuma iesniedz valsts muitas dienestiem saskaņā ar tiesību aktiem, ko piemēro muitas jomā. Turklāt, lai novērstu to, ka attiecīgie importētāji nevar pieprasīt atmaksāšanu, pamatojoties uz minētajos tiesību aktos noteiktajiem termiņiem, gadījumos, kad minētie termiņi ir beigušies pirms šīs regulas publicēšanas dienas vai beidzas tās publicēšanas dienā, vai sešos mēnešos pēc minētās dienas, attiecīgos termiņus ar šo pagarina uz laiku, kas beidzas sešus mēnešus pēc šīs regulas publicēšanas dienas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 261/2008 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu tādu abvirzienu darbības kompresoru (izņemot abvirzienu darbības kompresoru sūkņu) importam, kuru ražotā plūsma nepārsniedz divus kubikmetrus minūtē un kurus parasti deklarē ar KN kodiem ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 un ex 8414 80 51 (Taric kodi 8414401010, 8414802219, 8414802299, 8414802811, 8414802891, 8414805119 un 8414805199), un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. Tā dēvētajiem minikompresoriem, t. i., kompresoriem bez tvertnes, kurus var darbināt ar 12 V strāvas avotu un uz kuriem attiecas iepriekš minētie KN kodi, galīgo antidempinga maksājumu nepiemēro.”

2. pants

Atmaksā galīgo antidempinga maksājumu, kas saskaņā ar sākotnējās Regulas (EK) Nr. 261/2008 1. panta 1. punktu ir samaksāts vai iegrāmatots par precēm, uz kurām neattiecas ar šo regulu grozītās Regulas (EK) Nr. 261/2008 1. panta 1. punkts, vai arī piešķir atbrīvojumu no minētā maksājuma.

Atmaksāšanu un atbrīvojumu pieprasa valsts muitas dienestiem saskaņā ar spēkā esošajiem muitas tiesību aktiem. Gadījumos, kad termiņi, kas paredzēti 236. panta 2. punktā Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (6), ir beigušies pirms šīs regulas publicēšanas dienas vai beidzas tās publicēšanas dienā, vai sešos mēnešos pēc minētās dienas, minētos termiņus ar šo pagarina uz laiku, kas beidzas sešus mēnešus pēc šīs regulas publicēšanas dienas.

6

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un to piemēro ar atpakaļejošu datumu no 2008. gada 21. marta.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 12. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

S. NOWAK

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 314, 21.12.2006., 2. lpp.

2

(3)  OV L 81, 20.3.2008., 1. lpp.

3

(4)  OV C 73, 23.3.2010., 39. lpp.

4

(5)  OV C 98, 30.3.2011., 22. lpp.

5

(6)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

6

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/6

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1307/2011

(2011. gada 14. decembris),

ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 15. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 14. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 58,0 |
| MA | 66,8 |
| TN | 79,2 |
| TR | 95,8 |
| ZZ | 75,0 |
| 0707 00 05 | EG | 170,1 |
| TR | 157,0 |
| ZZ | 163,6 |
| 0709 90 70 | MA | 41,9 |
| TR | 147,3 |
| ZZ | 94,6 |
| 0805 10 20 | AR | 27,1 |
| BR | 41,5 |
| CL | 30,5 |
| MA | 56,3 |
| TR | 61,0 |
| ZA | 56,4 |
| ZZ | 45,5 |
| 0805 20 10 | MA | 65,2 |
| TR | 79,7 |
| ZZ | 72,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 87,9 |
| TR | 83,9 |
| ZZ | 85,9 |
| 0805 50 10 | TR | 49,9 |
| ZZ | 49,9 |
| 0808 10 80 | CA | 109,9 |
| CL | 90,0 |
| US | 117,1 |
| ZA | 80,2 |
| ZZ | 99,3 |
| 0808 20 50 | CN | 70,9 |
| ZZ | 70,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AL

58,0

MA

66,8

TN

79,2

TR

95,8

ZZ

75,0

0707 00 05

EG

170,1

TR

157,0

ZZ

163,6

0709 90 70

MA

41,9

TR

147,3

ZZ

94,6

0805 10 20

AR

27,1

BR

41,5

CL

30,5

MA

56,3

TR

61,0

ZA

56,4

ZZ

45,5

0805 20 10

MA

65,2

TR

79,7

ZZ

72,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

87,9

TR

83,9

ZZ

85,9

0805 50 10

TR

49,9

ZZ

49,9

0808 10 80

CA

109,9

CL

90,0

US

117,1

ZA

80,2

ZZ

99,3

0808 20 50

CN

70,9

ZZ

70,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1308/2011

(2011. gada 14. decembris),

ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, noraida turpmākus pieteikumus un slēdz periodu pieteikumu iesniegšanai par pieejamajiem ārpuskvotas cukura daudzumiem, kas par samazinātu papildu maksājuma likmi jāpārdod Savienības tirgū 2011./2012. tirdzniecības gadā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 30. novembra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1240/2011, ar ko nosaka ārkārtas pasākumus attiecībā uz ārpuskvotas cukura un izoglikozes laišanu Savienības tirgū par samazinātu papildu maksājuma likmi 2011./2012. tirdzniecības gadā (2), un jo īpaši tās 5. pantu,

tā kā:

| (1) | Daudzumi, kas iekļauti no 2011. gada 4. decembra līdz 2011. gada 7. decembrim iesniegtajos pieteikumos sertifikātu saņemšanai par ārpuskvotas cukuru un paziņoti Komisijai, ir pārsnieguši Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1240/2011 1. pantā noteiktos ierobežojumus. |
| --- | --- |

(1)

Daudzumi, kas iekļauti no 2011. gada 4. decembra līdz 2011. gada 7. decembrim iesniegtajos pieteikumos sertifikātu saņemšanai par ārpuskvotas cukuru un paziņoti Komisijai, ir pārsnieguši Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1240/2011 1. pantā noteiktos ierobežojumus.

| (2) | Tāpēc saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1240/2011 5. pantu ir jānosaka piešķīruma koeficients, kuru dalībvalstis piemēro daudzumiem, kas iekļauti katrā paziņotajā pieteikumā sertifikātu saņemšanai, jānoraida pieteikumi, kas vēl nav paziņoti, un jāslēdz pieteikumu iesniegšanas periodi. |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1240/2011 5. pantu ir jānosaka piešķīruma koeficients, kuru dalībvalstis piemēro daudzumiem, kas iekļauti katrā paziņotajā pieteikumā sertifikātu saņemšanai, jānoraida pieteikumi, kas vēl nav paziņoti, un jāslēdz pieteikumu iesniegšanas periodi.

| (3) | Lai varētu rīkoties, pirms tiek izdoti sertifikāti, par kuriem tika iesniegti pieteikumi, šai regulai jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai varētu rīkoties, pirms tiek izdoti sertifikāti, par kuriem tika iesniegti pieteikumi, šai regulai jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumus, par kuriem pieteikumi sertifikātu saņemšanai par ārpuskvotas cukuru tika iesniegti saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1240/2011 no 2011. gada 4. decembra līdz 2011. gada 7. decembrim un kuri paziņoti Komisijai, reizina ar piešķīruma koeficientu 21,680216 %.

Ar šo noraida pieteikumus sertifikātu saņemšanai, kas iesniegti no 2011. gada 8. decembra līdz 2011. gada 15. decembrim.

Sertifikātu pieteikumu iesniegšanas periodi tiek slēgti no 2011. gada 15. decembra.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 14. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 318, 1.12.2011., 9. lpp.

2

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/9

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1309/2011

(2011. gada 14. decembris),

ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, noraida turpmākus pieteikumus un slēdz periodu pieteikumu iesniegšanai par pieejamajiem ārpuskvotas izoglikozes daudzumiem, kas ar samazinātu pārpalikuma maksājumu jāpārdod Savienības tirgū 2011./2012. tirdzniecības gadā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 30. novembra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1240/2011, ar ko nosaka ārkārtas pasākumus attiecībā uz ārpuskvotas cukura un izoglikozes laišanu Savienības tirgū ar samazinātu pārpalikuma maksājumu 2011./2012. tirdzniecības gadā (2), un jo īpaši tās 5. pantu,

tā kā:

| (1) | Daudzumi, kas iekļauti no 2011. gada 4. decembra līdz 2011. gada 7. decembrim iesniegtajos pieteikumos sertifikātu saņemšanai par ārpuskvotas izoglikozi un paziņoti Komisijai, ir pārsnieguši Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1240/2011 1. pantā noteiktos ierobežojumus. |
| --- | --- |

(1)

Daudzumi, kas iekļauti no 2011. gada 4. decembra līdz 2011. gada 7. decembrim iesniegtajos pieteikumos sertifikātu saņemšanai par ārpuskvotas izoglikozi un paziņoti Komisijai, ir pārsnieguši Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1240/2011 1. pantā noteiktos ierobežojumus.

| (2) | Tāpēc saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1240/2011 5. pantu ir jānosaka piešķīruma koeficients, kuru dalībvalstis piemēro daudzumiem, kas iekļauti katrā paziņotajā pieteikumā sertifikātu saņemšanai, jānoraida pieteikumi, kas vēl nav paziņoti un jāslēdz pieteikumu iesniegšanas periodi. |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1240/2011 5. pantu ir jānosaka piešķīruma koeficients, kuru dalībvalstis piemēro daudzumiem, kas iekļauti katrā paziņotajā pieteikumā sertifikātu saņemšanai, jānoraida pieteikumi, kas vēl nav paziņoti un jāslēdz pieteikumu iesniegšanas periodi.

| (3) | Lai varētu rīkoties, pirms tiek izdoti sertifikāti, par kuriem tika iesniegti pieteikumi, šai regulai jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai varētu rīkoties, pirms tiek izdoti sertifikāti, par kuriem tika iesniegti pieteikumi, šai regulai jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumus, par kuriem pieteikumi sertifikātu saņemšanai par ārpuskvotas izoglikozi tika iesniegti saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1240/2011 no 2011. gada 4. decembra līdz 2011. gada 7. decembrim un kuri paziņoti Komisijai, reizina ar piešķīruma koeficientu 99,290780 %.

Ar šo noraida pieteikumus sertifikātu saņemšanai, kas iesniegti no 2011. gada 8. decembra līdz 2011. gada 15. decembrim.

Sertifikātu pieteikumu iesniegšanas periodi tiek slēgti no 2011. gada 15. decembra.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 14. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 318, 1.12.2011., 9. lpp.

2

---

LĒMUMI

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/10

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS BiH/18/2011

(2011. gada 2. decembris),

ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā

(2011/836/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2004/570/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Vienotās rīcības 2004/570/KĀDP 6. panta 1. punktu Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt turpmākus lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Vienotās rīcības 2004/570/KĀDP 6. panta 1. punktu Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt turpmākus lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu.

| (2) | Ar Lēmumu 2009/836/KĀDP (2) PDK par ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā iecēla ģenerālmajoru Bernhard BAIR. |
| --- | --- |

(2)

Ar Lēmumu 2009/836/KĀDP (2) PDK par ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā iecēla ģenerālmajoru Bernhard BAIR.

| (3) | ES operācijas komandieris ir ieteicis iecelt brigādes ģenerāli Robert BRIEGER par jauno ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā. |
| --- | --- |

(3)

ES operācijas komandieris ir ieteicis iecelt brigādes ģenerāli Robert BRIEGER par jauno ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

| (4) | ES Militārā komiteja ir atbalstījusi šo ieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

ES Militārā komiteja ir atbalstījusi šo ieteikumu.

| (5) | Saskaņā ar 5. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 5. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā.

| (6) | Eiropadomes sanāksmē, kas notika Kopenhāgenā 2002. gada 12. un 13. decembrī tika pieņemta deklarācija, ar kuru paziņoja, ka Berlin plus pasākumi un to īstenošana attieksies tikai uz tām dalībvalstīm, kuras ir arī vai nu NATO dalībvalstis, vai programmas “Partnerattiecības mieram” locekles un kuras attiecīgi ir noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO, |
| --- | --- |

(6)

Eiropadomes sanāksmē, kas notika Kopenhāgenā 2002. gada 12. un 13. decembrī tika pieņemta deklarācija, ar kuru paziņoja, ka Berlin plus pasākumi un to īstenošana attieksies tikai uz tām dalībvalstīm, kuras ir arī vai nu NATO dalībvalstis, vai programmas “Partnerattiecības mieram” locekles un kuras attiecīgi ir noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo brigādes ģenerālis Robert BRIEGER tiek iecelts par ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2011. gada 6. decembrī.

Briselē, 2011. gada 2. decembrī

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

O. SKOOG

---

(1)  OV L 252, 28.7.2004., 10. lpp.

1

(2)  OV L 299, 14.11.2009., 17. lpp.

2

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 12. decembris),

ar kuru labo Lēmumu 2010/399/ES, ar ko no Eiropas Savienības finansējuma izslēdz atsevišķus dalībvalstu izdevumus, kurus tās attiecinājušas uz Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Garantiju nodaļu, uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9130)

(Autentisks ir tikai teksts slovēņu valodā)

(2011/837/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1258/1999 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (2) un jo īpaši tās 31. pantu,

apspriedusies ar Lauksaimniecības fondu komiteju,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2010/399/ES (3) Komisija izslēdza no Eiropas Savienības finansējuma EUR 2 280 860,00 lielu summu Slovēnijai agrovides un mazāk labvēlīgu apgabalu lauku attīstības pasākumiem attiecībā uz summām, kas līdz 2009. gada 23. jūnijam no saņēmējiem vēl nebija atgūtas. Iepriekš minētā summa izriet no datiem, kurus Slovēnija iesniedza Komisijai. Slovēnija tika informēta par to, ka šīs summas, ja tās atgūtas pēc 2009. gada 23. jūnija, nav ne jādeklarē, ne arī jāatmaksā Komisijai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2010/399/ES (3) Komisija izslēdza no Eiropas Savienības finansējuma EUR 2 280 860,00 lielu summu Slovēnijai agrovides un mazāk labvēlīgu apgabalu lauku attīstības pasākumiem attiecībā uz summām, kas līdz 2009. gada 23. jūnijam no saņēmējiem vēl nebija atgūtas. Iepriekš minētā summa izriet no datiem, kurus Slovēnija iesniedza Komisijai. Slovēnija tika informēta par to, ka šīs summas, ja tās atgūtas pēc 2009. gada 23. jūnija, nav ne jādeklarē, ne arī jāatmaksā Komisijai.

| (2) | Kad Slovēnija iesniedza Eiropas Komisijai galīgo izdevumu deklarāciju un galīgo maksājumu pieprasījumu pārejas posma lauku attīstības programmu noslēgšanai, tā kļūdaini iekļāva galīgajās deklarācijās summas, kas bija atgūtas un uz kurām attiecās iepriekš minētā finanšu korekcija. Pamatojoties uz Slovēnijas iesniegtajiem datiem par summām, tika pieņemts Lēmums 2009/984/ES (4), ar ko nosaka galīgo saldo, kas izmaksājams Čehijai, Ungārijai un Slovēnijai vai atgūstams no tām, slēdzot programmu pārejas posma lauku attīstības pasākumu jomā, kuras finansē Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds (ELVGF). |
| --- | --- |

(2)

Kad Slovēnija iesniedza Eiropas Komisijai galīgo izdevumu deklarāciju un galīgo maksājumu pieprasījumu pārejas posma lauku attīstības programmu noslēgšanai, tā kļūdaini iekļāva galīgajās deklarācijās summas, kas bija atgūtas un uz kurām attiecās iepriekš minētā finanšu korekcija. Pamatojoties uz Slovēnijas iesniegtajiem datiem par summām, tika pieņemts Lēmums 2009/984/ES (4), ar ko nosaka galīgo saldo, kas izmaksājams Čehijai, Ungārijai un Slovēnijai vai atgūstams no tām, slēdzot programmu pārejas posma lauku attīstības pasākumu jomā, kuras finansē Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds (ELVGF).

| (3) | Pēc atgūšanas rīkojuma saņemšanas Lēmuma 2010/399/ES labošanai Slovēnija informēja Komisiju, ka daļa korekcijas jau bija atskaitīta Lēmumā 2009/984/ES. Pēc padziļinātas analīzes un apstiprinājuma, ko sniedz Slovēnijas maksājumu aģentūra, apstiprinājās EUR 2 170 331,88 liela pārsnieguma summa. |
| --- | --- |

(3)

Pēc atgūšanas rīkojuma saņemšanas Lēmuma 2010/399/ES labošanai Slovēnija informēja Komisiju, ka daļa korekcijas jau bija atskaitīta Lēmumā 2009/984/ES. Pēc padziļinātas analīzes un apstiprinājuma, ko sniedz Slovēnijas maksājumu aģentūra, apstiprinājās EUR 2 170 331,88 liela pārsnieguma summa.

| (4) | Tāpēc Slovēnija ir parādā Komisijai vienīgi summu, kas vienāda ar starpību starp sākotnējās korekcijas summu EUR 2 280 860 Lēmumā 2010/399/ES un atgūto summu EUR 2 170 331,88 apmērā, kas deklarēta Lēmumā 2009/984/ES. Šī starpība ir vienāda ar EUR 110 528,12. Sākotnējais atgūšanas rīkojums tiks aizstāts ar jaunu rīkojumu par EUR 110 528,12 lielu summu. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Slovēnija ir parādā Komisijai vienīgi summu, kas vienāda ar starpību starp sākotnējās korekcijas summu EUR 2 280 860 Lēmumā 2010/399/ES un atgūto summu EUR 2 170 331,88 apmērā, kas deklarēta Lēmumā 2009/984/ES. Šī starpība ir vienāda ar EUR 110 528,12. Sākotnējais atgūšanas rīkojums tiks aizstāts ar jaunu rīkojumu par EUR 110 528,12 lielu summu.

| (5) | Tāpēc attiecīgi būtu jālabo Lēmums 2010/399/ES, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi būtu jālabo Lēmums 2010/399/ES,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Visus Lēmuma 2010/399/ES pielikumā norādītos ierakstus attiecībā uz Slovēniju aizstāj ar ierakstiem, kas norādīti šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Slovēnijas Republikai.

Briselē, 2011. gada 12. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 103. lpp.

1

(2)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

2

(3)  OV L 184, 17.7.2010., 6. lpp.

3

(4)  OV L 338, 19.12.2009., 95. lpp.

4

---

PIELIKUMS

BUDŽETA POSTENIS 6500

| DV | Pasākums | FG | Iemesls | Korekcijas veids | % | Valūta | Summa | Atskaitījums | Finansiālā ietekme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SI | Lauku attīstība – pārejas instruments | 2005 | Pārbaudes un atgūšanas procedūru novēlota piemērošana | Vienreizēja | | EUR | –1 354 253,00 | –1 263 363,80 | –90 889,20 |
| SI | Lauku attīstība – pārejas instruments | 2006 | Pārbaudes un atgūšanas procedūru novēlota piemērošana | Vienreizēja | | EUR | – 926 607,00 | – 906 968,08 | –19 638,92 |
| Kopā SI | –2 280 860,00 | –2 170 331,88 | – 110 528,12 |

DV

Pasākums

FG

Iemesls

Korekcijas veids

%

Valūta

Summa

Atskaitījums

Finansiālā ietekme

SI

Lauku attīstība – pārejas instruments

2005

Pārbaudes un atgūšanas procedūru novēlota piemērošana

Vienreizēja

EUR

–1 354 253,00

–1 263 363,80

–90 889,20

SI

Lauku attīstība – pārejas instruments

2006

Pārbaudes un atgūšanas procedūru novēlota piemērošana

Vienreizēja

EUR

– 926 607,00

– 906 968,08

–19 638,92

Kopā SI

–2 280 860,00

–2 170 331,88

– 110 528,12

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 13. decembris),

ar ko groza Lēmumu 2008/855/EK attiecībā uz termiņu, kurā piemērojami dzīvnieku veselības kontroles pasākumi saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9128)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/838/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu, (1) un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu, (2) un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumā 2008/855/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (3) ir noteikti konkrēti kontroles pasākumi, kas piemērojami saistībā ar klasisko cūku mēri dalībvalstīs vai to reģionos, kuri iekļauti minētā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumā 2008/855/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (3) ir noteikti konkrēti kontroles pasākumi, kas piemērojami saistībā ar klasisko cūku mēri dalībvalstīs vai to reģionos, kuri iekļauti minētā lēmuma pielikumā.

| (2) | Lēmums 2008/855/EK ir jāpiemēro līdz 2011. gada 31. decembrim. Ņemot vērā slimības situāciju, jo īpaši attiecībā uz mežacūkām atsevišķos apgabalos Bulgārijā, Vācijā, Ungārijā un Rumānijā, minētā lēmuma piemērošanas termiņu ir lietderīgi pagarināt līdz 2013. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Lēmums 2008/855/EK ir jāpiemēro līdz 2011. gada 31. decembrim. Ņemot vērā slimības situāciju, jo īpaši attiecībā uz mežacūkām atsevišķos apgabalos Bulgārijā, Vācijā, Ungārijā un Rumānijā, minētā lēmuma piemērošanas termiņu ir lietderīgi pagarināt līdz 2013. gada 31. decembrim.

| (3) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2008/855/EK. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2008/855/EK.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2008/855/EK 15. pantā datumu “2011. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “2013. gada 31. decembrim”.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 13. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  OV L 302, 13.11.2008., 19. lpp.

3

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/14

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 532/09/COL

(2009. gada 16. decembris),

ar kuru septiņdesmit sesto reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu par kritērijiem saderīguma analīzei attiecībā uz valsts atbalstu nelabvēlīgā situācijā esošu darba ņēmēju un darba ņēmēju ar invaliditāti nodarbināšanai

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2) un jo īpaši tā 61.–63. pantu un 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas (3) izveidi un jo īpaši tā 24. pantu un 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

ATGĀDINOT procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, ko Iestāde pieņēma 1994. gada 19. janvārī (4),

Tā kā:

Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 24. pantu Iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu.

Saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Iestāde sniedz paziņojumus vai izdod vadlīnijas par EEZ līgumā regulētajiem jautājumiem, ja šis Līgums vai Uzraudzības un Tiesas nolīgums to skaidri paredz vai ja Iestāde to uzskata par nepieciešamu.

Eiropas Komisija 2009. gada 11. augustā publicēja paziņojumu par kritērijiem saderīguma analīzei attiecībā uz valsts atbalstu nelabvēlīgā situācijā esošu darba ņēmēju un darba ņēmēju ar invaliditāti nodarbināšanai (5).

Šis paziņojums attiecas arī uz Eiropas Ekonomikas zonu.

Jānodrošina EEZ valsts atbalsta normu vienāda piemērošana visā Eiropas Ekonomikas zonā.

Saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma beigu daļā iekļautās nodaļas “VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA” II punktu Iestādei pēc apspriešanās ar Komisiju ir jāpieņem tiesību akti atbilstoši tiem, ko pieņēmusi Eiropas Komisija.

Iestāde par šo tēmu ir apspriedusies ar Komisiju 2009. gada 27. novembra vēstulē (pasākums Nr. 538332) un EBTA valstīm 2009. gada 16. oktobra vēstulē (pasākums Nr. 5333819, Nr. 533835 un Nr. 533836),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsta pamatnostādnes groza, iekļaujot jaunu nodaļu par kritērijiem saderīguma analīzei attiecībā uz valsts atbalstu nelabvēlīgā situācijā esošu darba ņēmēju un darba ņēmēju ar invaliditāti nodarbināšanai. Jaunā nodaļa ir iekļauta šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2009. gada 16. decembrī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Per SANDERUD

kolēģijas loceklis

Kristján Andri STEFÁNSSON

---

(1)  Turpmāk “Iestāde”.

1

(2)  Turpmāk “EEZ līgums”.

2

(3)  Turpmāk “Uzraudzības un Tiesas nolīgums”.

3

(4)  EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes, ko Iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (turpmāk tekstā “OV”) L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 32, 3.9.1994., 1. lpp. (turpmāk “Valsts atbalsta pamatnostādnes”). Valsts atbalsta pamatnostādņu atjauninātā versija ir publicēta Iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

4

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(5)  OV C 188, 11.8.2009., 6. lpp.

5

---

PIELIKUMS

KRITĒRIJI SADERĪGUMA ANALĪZEI ATTIECĪBĀ UZ VALSTS ATBALSTU NELABVĒLĪGĀ SITUĀCIJĀ ESOŠU DARBA ŅĒMĒJU UN DARBA ŅĒMĒJU AR INVALIDITĀTI NODARBINĀŠANAI
   (1)

1.   Ievads

| 1. | Nodarbinātības un sociālās politikas sekmēšana ir EEZ līguma un EBTA valstu viens no mērķiem (2). Bezdarbs, un īpaši dažu darbinieku kategoriju strukturālais bezdarbs, joprojām ir problēma dažās EBTA valstu daļās. Valsts atbalsts algu izmaksu subsīdijas gadījumos, kad algu izmaksas nozīmē kopējo faktiski izmaksājamo summu, ko sedz atbalsta saņēmējs, kas ietver: a) bruto algu pirms nodokļu nomaksas; un b) obligātos maksājumus, piemēram, sociālās apdrošināšanas iemaksas; un c) bērnu aprūpes un vecāku aprūpes izmaksas (“subsīdijas algām”), var rosināt uzņēmumus lielākā skaitā nodarbināt nelabvēlīgākā situācijā esošus darba ņēmējus un strādājošas personas ar invaliditāti. Tādējādi atbalsta mērķis ir palielināt pieprasījumu pēc darbaspēka no konkrētām darba ņēmēju kategorijām. |
| --- | --- |

1.

Nodarbinātības un sociālās politikas sekmēšana ir EEZ līguma un EBTA valstu viens no mērķiem (2). Bezdarbs, un īpaši dažu darbinieku kategoriju strukturālais bezdarbs, joprojām ir problēma dažās EBTA valstu daļās. Valsts atbalsts algu izmaksu subsīdijas gadījumos, kad algu izmaksas nozīmē kopējo faktiski izmaksājamo summu, ko sedz atbalsta saņēmējs, kas ietver: a) bruto algu pirms nodokļu nomaksas; un b) obligātos maksājumus, piemēram, sociālās apdrošināšanas iemaksas; un c) bērnu aprūpes un vecāku aprūpes izmaksas (“subsīdijas algām”), var rosināt uzņēmumus lielākā skaitā nodarbināt nelabvēlīgākā situācijā esošus darba ņēmējus un strādājošas personas ar invaliditāti. Tādējādi atbalsta mērķis ir palielināt pieprasījumu pēc darbaspēka no konkrētām darba ņēmēju kategorijām.

| 2. | Šis paziņojums sniedz norādījumus par kritērijiem, ko EBTA Uzraudzības iestāde (turpmāk “Iestāde”) piemēros valsts atbalstam, kas ir subsīdijas algām, par kuru ir atsevišķi jāpaziņo saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma 1.j punktā pieminētā tiesību akta 6. panta 1. punkta h) un i) apakšpunktu (Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (Vispārējā grupu atbrīvojuma regula)) (3), kas pielāgota Līgumam par EEZ ar tā 1. protokolu (4) (turpmāk tekstā “Vispārējā grupu atbrīvojuma regula”). Šie norādījumu mērķis ir nodrošināt Iestādes motivācijas pārredzamību un radīt prognozējamību un juridisko noteiktību. |
| --- | --- |

2.

Šis paziņojums sniedz norādījumus par kritērijiem, ko EBTA Uzraudzības iestāde (turpmāk “Iestāde”) piemēros valsts atbalstam, kas ir subsīdijas algām, par kuru ir atsevišķi jāpaziņo saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma 1.j punktā pieminētā tiesību akta 6. panta 1. punkta h) un i) apakšpunktu (Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (Vispārējā grupu atbrīvojuma regula)) (3), kas pielāgota Līgumam par EEZ ar tā 1. protokolu (4) (turpmāk tekstā “Vispārējā grupu atbrīvojuma regula”). Šie norādījumu mērķis ir nodrošināt Iestādes motivācijas pārredzamību un radīt prognozējamību un juridisko noteiktību.

| 3. | Norādījumi attiecas uz valsts atbalstu, kas ir subsīdijas algām, nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem un strādājošām personām ar invaliditāti Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 2. panta 18., 19. un 20. punkta nozīmē. Norādījumi attieksies uz jebkuru individuālu atbalstu neatkarīgi no tā, vai tas piešķirts ad hoc vai uz kādas shēmas pamata, ja dotācijas ekvivalents pārsniegs 5 miljonus euro vienam uzņēmumam gada laikā par neizdevīgu darba ņēmēju nodarbināšanu (turpmāk tekstā kopā apzīmēti kā “neizdevīgi darba ņēmēji”) un 10 miljonus euro vienam uzņēmumam gada laikā par strādājošas personas ar invaliditāti nodarbināšanu (5). |
| --- | --- |

3.

Norādījumi attiecas uz valsts atbalstu, kas ir subsīdijas algām, nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem un strādājošām personām ar invaliditāti Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 2. panta 18., 19. un 20. punkta nozīmē. Norādījumi attieksies uz jebkuru individuālu atbalstu neatkarīgi no tā, vai tas piešķirts ad hoc vai uz kādas shēmas pamata, ja dotācijas ekvivalents pārsniegs 5 miljonus euro vienam uzņēmumam gada laikā par neizdevīgu darba ņēmēju nodarbināšanu (turpmāk tekstā kopā apzīmēti kā “neizdevīgi darba ņēmēji”) un 10 miljonus euro vienam uzņēmumam gada laikā par strādājošas personas ar invaliditāti nodarbināšanu (5).

| 4. | Šajos norādījumos izklāstītos kritērijus nepiemēros mehāniski. Iestādes novērtējuma līmenis un informācijas veids, ko tā var pieprasīt, būs proporcionāls konkurences traucējumu riskam. Analīzes apjoms būs atkarīgs no lietas rakstura. |
| --- | --- |

4.

Šajos norādījumos izklāstītos kritērijus nepiemēros mehāniski. Iestādes novērtējuma līmenis un informācijas veids, ko tā var pieprasīt, būs proporcionāls konkurences traucējumu riskam. Analīzes apjoms būs atkarīgs no lietas rakstura.

2.   Atbalsta pozitīvā iedarbība

2.1.   Mērķis sabiedrības kopīgām interesēm

| 5. | Dažu kategoriju darba ņēmējiem ir lielas grūtības atrast darbu, jo darba devēji viņus uzskata par mazāk ražīgiem vai tiem ir aizspriedumi pret šādiem darba ņēmējiem. Iemesls var būt gan viņu pieņemtais, gan faktiskais profesionālās pieredzes trūkums (piemēram, jaunieši vai personas, kas bez darba ir ilgstoši) vai pastāvīga invaliditāte. Ņemot vērā šo darba ņēmēju pieņemtu vai reālu zemāku darba ražīgumu, iespējams, darba ņēmēji tiek izstumti no darba tirgus, ja vien darba devējiem nepiedāvā kompensāciju par šādu darba ņēmēju nodarbināšanu. |
| --- | --- |

5.

Dažu kategoriju darba ņēmējiem ir lielas grūtības atrast darbu, jo darba devēji viņus uzskata par mazāk ražīgiem vai tiem ir aizspriedumi pret šādiem darba ņēmējiem. Iemesls var būt gan viņu pieņemtais, gan faktiskais profesionālās pieredzes trūkums (piemēram, jaunieši vai personas, kas bez darba ir ilgstoši) vai pastāvīga invaliditāte. Ņemot vērā šo darba ņēmēju pieņemtu vai reālu zemāku darba ražīgumu, iespējams, darba ņēmēji tiek izstumti no darba tirgus, ja vien darba devējiem nepiedāvā kompensāciju par šādu darba ņēmēju nodarbināšanu.

| 6. | No sociālā viedokļa, ir vēlams, lai visu kategoriju darba ņēmēji būtu integrēti darba tirgū. Tas nozīmē, ka daļu no valsts ienākumiem var pārdalīt to darba ņēmēju kategorijām, uz kuriem attiecas pasākumi. Valsts atbalsts var palīdzēt nelabvēlīgā situācijā esošiem darba ņēmējiem un strādājošām personām ar invaliditāti iekļūt darba tirgū vai palikt darba tirgū, sedzot papildu izmaksas, kas izriet no viņu pieņemtā vai faktiskā zemāka darba ražīguma. |
| --- | --- |

6.

No sociālā viedokļa, ir vēlams, lai visu kategoriju darba ņēmēji būtu integrēti darba tirgū. Tas nozīmē, ka daļu no valsts ienākumiem var pārdalīt to darba ņēmēju kategorijām, uz kuriem attiecas pasākumi. Valsts atbalsts var palīdzēt nelabvēlīgā situācijā esošiem darba ņēmējiem un strādājošām personām ar invaliditāti iekļūt darba tirgū vai palikt darba tirgū, sedzot papildu izmaksas, kas izriet no viņu pieņemtā vai faktiskā zemāka darba ražīguma.

| 7. | EBTA valstīm būtu jāpierāda, ka atbalsts paredzēts, lai sasniegtu minēto mērķi sabiedrības kopīgām interesēm. Savā analīzē Iestāde cita starpā apsvērs šādus elementus:






  a) | to darba ņēmēju skaitu un kategorijas, uz kurām pasākums attiecas; |
| --- | --- | --- |

7.

EBTA valstīm būtu jāpierāda, ka atbalsts paredzēts, lai sasniegtu minēto mērķi sabiedrības kopīgām interesēm. Savā analīzē Iestāde cita starpā apsvērs šādus elementus:

a)

to darba ņēmēju skaitu un kategorijas, uz kurām pasākums attiecas;

| b) | to darba ņēmēju kategoriju nodarbinātības rādītājus, valsts un/vai reģionālajā līmenī un attiecīgajā(-os) uzņēmumā(-os), uz kuriem pasākums attiecas; |
| --- | --- |

b)

to darba ņēmēju kategoriju nodarbinātības rādītājus, valsts un/vai reģionālajā līmenī un attiecīgajā(-os) uzņēmumā(-os), uz kuriem pasākums attiecas;

| c) | to darba ņēmēju kategoriju bezdarba rādītājus valsts un/vai reģionālajā līmenī, uz kurām pasākums attiecas; |
| --- | --- |

c)

to darba ņēmēju kategoriju bezdarba rādītājus valsts un/vai reģionālajā līmenī, uz kurām pasākums attiecas;

| d) | īpaši atstumtas apakšgrupas plašākās strādājošu personu ar invaliditāti un nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju kategorijās. |
| --- | --- |

d)

īpaši atstumtas apakšgrupas plašākās strādājošu personu ar invaliditāti un nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju kategorijās.

2.2.   Valsts atbalsts kā piemērots politikas instruments

| 8. | Valsts atbalsts, ko piešķir kā subsīdijas algām, nav vienīgais politikas instruments, kas pieejams EBTA valstīm, lai veicinātu nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju un strādājošu personu ar invaliditāti nodarbinātību. EBTA valstis var arī izmantot vispārējus pasākumus, piemēram, darbaspēka un sociālo izmaksu samazinājumu, ieguldījumu izglītībā un mācībās palielinājumu, tāpat arī pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu konsultācijas, palīdzību un mācības bezdarbniekiem, kā arī uzlabotu darba tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

8.

Valsts atbalsts, ko piešķir kā subsīdijas algām, nav vienīgais politikas instruments, kas pieejams EBTA valstīm, lai veicinātu nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju un strādājošu personu ar invaliditāti nodarbinātību. EBTA valstis var arī izmantot vispārējus pasākumus, piemēram, darbaspēka un sociālo izmaksu samazinājumu, ieguldījumu izglītībā un mācībās palielinājumu, tāpat arī pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu konsultācijas, palīdzību un mācības bezdarbniekiem, kā arī uzlabotu darba tiesisko regulējumu.

| 9. | Ja EBTA valsts ir apsvērusi citas politikas izvēles iespējas un ja konstatētas priekšrocības, kādas sniedz selektīva instrumenta, piemēram, valsts atbalsta konkrētam uzņēmumam, izmantošana, attiecīgie pasākumi ir uzskatāmi par atbilstošu instrumentu. Iestāde īpaši ņems vērā jebkuru ierosinātā pasākuma ietekmes novērtējumu, ko varētu būt veikusi EBTA valsts. |
| --- | --- |

9.

Ja EBTA valsts ir apsvērusi citas politikas izvēles iespējas un ja konstatētas priekšrocības, kādas sniedz selektīva instrumenta, piemēram, valsts atbalsta konkrētam uzņēmumam, izmantošana, attiecīgie pasākumi ir uzskatāmi par atbilstošu instrumentu. Iestāde īpaši ņems vērā jebkuru ierosinātā pasākuma ietekmes novērtējumu, ko varētu būt veikusi EBTA valsts.

2.3.   Atbalsta stimulējošā ietekme un tā nepieciešamība

| 10. | Valsts atbalsta nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju un strādājošu personu ar invaliditāti nodarbināšanai rezultātā atbalsta saņēmējam jāmaina sava darbība tā, lai tas nodrošinātu nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju un strādājošu personu ar invaliditāti nodarbinātības pieaugumu attiecīgajā uzņēmumā. Jaunajiem nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem un strādājošām personām ar invaliditāti vajadzētu aizņemt tikai no jauna radītās darba vietas vai tās darba vietas, kas ir atbrīvojušās sakarā ar aiziešanu no darba pēc brīvas gribas, invaliditāti, pensionēšanos, iestājoties pensijas vecumam, darba laika samazinājumu pēc brīvas gribas vai likumīgu atlaišanu no darba par amatpārkāpumu. Darba vietas, kas radušās, atlaižot no darba, nav paredzēts piešķirt subsidētajiem nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem vai strādājošām personām ar invaliditāti. Tādējādi valsts atbalstu nevar izmantot, lai aizstātu darba ņēmējus, attiecībā uz kuriem uzņēmums vairs nesaņem subsīdijas un kuri rezultātā ir atlaisti no darba. |
| --- | --- |

10.

Valsts atbalsta nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju un strādājošu personu ar invaliditāti nodarbināšanai rezultātā atbalsta saņēmējam jāmaina sava darbība tā, lai tas nodrošinātu nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju un strādājošu personu ar invaliditāti nodarbinātības pieaugumu attiecīgajā uzņēmumā. Jaunajiem nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem un strādājošām personām ar invaliditāti vajadzētu aizņemt tikai no jauna radītās darba vietas vai tās darba vietas, kas ir atbrīvojušās sakarā ar aiziešanu no darba pēc brīvas gribas, invaliditāti, pensionēšanos, iestājoties pensijas vecumam, darba laika samazinājumu pēc brīvas gribas vai likumīgu atlaišanu no darba par amatpārkāpumu. Darba vietas, kas radušās, atlaižot no darba, nav paredzēts piešķirt subsidētajiem nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem vai strādājošām personām ar invaliditāti. Tādējādi valsts atbalstu nevar izmantot, lai aizstātu darba ņēmējus, attiecībā uz kuriem uzņēmums vairs nesaņem subsīdijas un kuri rezultātā ir atlaisti no darba.

| 11. | EBTA valstīm būtu jāpierāda Iestādei stimulējošās ietekmes esamība un atbalsta nepieciešamība. Pirmkārt, atbalsta saņēmējam ir jāiesniedz atbalsta pieteikums attiecīgajai EBTA valstij, pirms attiecīgās darba ņēmēju kategorijas, uz kurām attiecas pasākums, ir pieņemtas darbā. Otrkārt, EBTA valstij ir jāpierāda, ka atbalsts tiek maksāts par nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju vai strādājošu personu ar invaliditāti uzņēmumā, ja pieņemšana darbā bez šāda atbalsta nenotiktu. |
| --- | --- |

11.

EBTA valstīm būtu jāpierāda Iestādei stimulējošās ietekmes esamība un atbalsta nepieciešamība. Pirmkārt, atbalsta saņēmējam ir jāiesniedz atbalsta pieteikums attiecīgajai EBTA valstij, pirms attiecīgās darba ņēmēju kategorijas, uz kurām attiecas pasākums, ir pieņemtas darbā. Otrkārt, EBTA valstij ir jāpierāda, ka atbalsts tiek maksāts par nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju vai strādājošu personu ar invaliditāti uzņēmumā, ja pieņemšana darbā bez šāda atbalsta nenotiktu.

| 12. | Savā analīzē Iestāde cita starpā apsvērs šādus elementus:






  a) | iekšējos dokumentus par atbalsta saņēmēju attiecībā uz nodarbinātības izmaksām saistībā ar attiecīgajām darba ņēmēju kategorijām, uz kurām attiecas pasākums, diviem šādiem scenārijiem: ar atbalstu un bez tā; |
| --- | --- | --- |

12.

Savā analīzē Iestāde cita starpā apsvērs šādus elementus:

a)

iekšējos dokumentus par atbalsta saņēmēju attiecībā uz nodarbinātības izmaksām saistībā ar attiecīgajām darba ņēmēju kategorijām, uz kurām attiecas pasākums, diviem šādiem scenārijiem: ar atbalstu un bez tā;

| b) | esošas vai kādreiz piešķirtas subsīdijas algām attiecīgajam uzņēmumam: darba ņēmēju kategorijas un skaitu, kas saņem subsīdijas; |
| --- | --- |

b)

esošas vai kādreiz piešķirtas subsīdijas algām attiecīgajam uzņēmumam: darba ņēmēju kategorijas un skaitu, kas saņem subsīdijas;

| c) | darba ņēmēju kategorijas, uz kuriem pasākums attiecas, gada apgrozījumu. |
| --- | --- |

c)

darba ņēmēju kategorijas, uz kuriem pasākums attiecas, gada apgrozījumu.

2.4.   Atbalsta proporcionalitāte

| 13. | EBTA valstij ir jāpierāda, ka atbalsts ir nepieciešams un ka tā summa ir samazināta līdz minimumam, lai sasniegtu atbalsta mērķi.
  EBTA valstīm būtu jāsniedz pierādījumi, ka atbalsta summa nepārsniedz neto papildu izmaksas, nodarbinot darba ņēmēju kategorijas, uz kurām attiecas pasākums, salīdzinājumā ar izmaksām, nodarbinot darba ņēmējus, kuri neatrodas nelabvēlīgā situācijā vai kuri nav personas ar invaliditāti (6).
  Katrā ziņā atbalsta intensitāte nekad nedrīkst pārsniegt Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 40. (7) un 41. (8) pantā noteikto. Attiecināmās izmaksas, kurām piemēro atbalsta intensitāti, jāaprēķina saskaņā ar Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 40. (9) un 41. (10) pantu. |
| --- | --- |

13.

EBTA valstij ir jāpierāda, ka atbalsts ir nepieciešams un ka tā summa ir samazināta līdz minimumam, lai sasniegtu atbalsta mērķi.

EBTA valstīm būtu jāsniedz pierādījumi, ka atbalsta summa nepārsniedz neto papildu izmaksas, nodarbinot darba ņēmēju kategorijas, uz kurām attiecas pasākums, salīdzinājumā ar izmaksām, nodarbinot darba ņēmējus, kuri neatrodas nelabvēlīgā situācijā vai kuri nav personas ar invaliditāti (6).

Katrā ziņā atbalsta intensitāte nekad nedrīkst pārsniegt Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 40. (7) un 41. (8) pantā noteikto. Attiecināmās izmaksas, kurām piemēro atbalsta intensitāti, jāaprēķina saskaņā ar Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 40. (9) un 41. (10) pantu.

3.   Atbalsta negatīvā ietekme

| 14. | Ja atbalsts ir proporcionāls atbalsta mērķa sasniegšanai, atbalsta negatīvā ietekme būs ierobežota un negatīvās ietekmes analīze varētu vairs nebūt vajadzīga. Tomēr dažos gadījumos, pat ja atbalsts ir vajadzīgs un proporcionāls, lai konkrēts uzņēmums palielinātu to darba ņēmēju kategoriju nodarbinātību, uz kurām attiecas pasākums, atbalsts varētu radīt izmaiņas saņēmēja darbībā, būtiski traucējot konkurenci. Šādos gadījumos Iestāde veiks analīzi par konkurences traucējumiem. Atbalsta radītais konkurences traucējuma apjoms var atšķirties atkarībā no atbalsta un no attiecīgo tirgu raksturlielumiem (11). |
| --- | --- |

14.

Ja atbalsts ir proporcionāls atbalsta mērķa sasniegšanai, atbalsta negatīvā ietekme būs ierobežota un negatīvās ietekmes analīze varētu vairs nebūt vajadzīga. Tomēr dažos gadījumos, pat ja atbalsts ir vajadzīgs un proporcionāls, lai konkrēts uzņēmums palielinātu to darba ņēmēju kategoriju nodarbinātību, uz kurām attiecas pasākums, atbalsts varētu radīt izmaiņas saņēmēja darbībā, būtiski traucējot konkurenci. Šādos gadījumos Iestāde veiks analīzi par konkurences traucējumiem. Atbalsta radītais konkurences traucējuma apjoms var atšķirties atkarībā no atbalsta un no attiecīgo tirgu raksturlielumiem (11).

| 15. | Atbalsta raksturlielumi, kas var ietekmēt traucējumu iespējamību un apjomu, ir šādi:






  a) | selektivitāte; |
| --- | --- | --- |

15.

Atbalsta raksturlielumi, kas var ietekmēt traucējumu iespējamību un apjomu, ir šādi:

a)

selektivitāte;

| b) | atbalsta apjoms; |
| --- | --- |

b)

atbalsta apjoms;

| c) | atbalsta atkārtošanās un ilgums; |
| --- | --- |

c)

atbalsta atkārtošanās un ilgums;

| d) | atbalsta ietekme uz uzņēmuma izmaksām. |
| --- | --- |

d)

atbalsta ietekme uz uzņēmuma izmaksām.

| 16. | Piemēram, atbalsta sistēmai, ko izmanto, lai stimulētu uzņēmumus kopumā EBTA valstī vairāk pieņemt darbā nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmējus vai strādājošas personas ar invaliditāti, visticamāk, būs citāda ietekme uz tirgu nekā lielam atbalsta apjomam, ko ad hoc piešķir vienam uzņēmumam, lai ļautu tam palielināt noteiktas kategorijas darba ņēmēju pieņemšanu darbā. Pēdējais, visticamāk, traucētu konkurenci daudz būtiskāk, jo atbalsta saņēmēja konkurentiem ir mazākas iespējas konkurēt. Traucējumi būs vēl jo lielāki, ja nodarbinātības izmaksas saņēmēja uzņēmējdarbībā veido lielu daļu no kopējām izmaksām. |
| --- | --- |

16.

Piemēram, atbalsta sistēmai, ko izmanto, lai stimulētu uzņēmumus kopumā EBTA valstī vairāk pieņemt darbā nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmējus vai strādājošas personas ar invaliditāti, visticamāk, būs citāda ietekme uz tirgu nekā lielam atbalsta apjomam, ko ad hoc piešķir vienam uzņēmumam, lai ļautu tam palielināt noteiktas kategorijas darba ņēmēju pieņemšanu darbā. Pēdējais, visticamāk, traucētu konkurenci daudz būtiskāk, jo atbalsta saņēmēja konkurentiem ir mazākas iespējas konkurēt. Traucējumi būs vēl jo lielāki, ja nodarbinātības izmaksas saņēmēja uzņēmējdarbībā veido lielu daļu no kopējām izmaksām.

| 17. | Izvērtējot tirgus raksturlielumus, kuri var sniegt daudz pilnīgāku priekšstatu par atbalsta iespējamo ietekmi, Iestāde cita starpā aplūkos:






  a) | tirgus struktūru; |
| --- | --- | --- |

17.

Izvērtējot tirgus raksturlielumus, kuri var sniegt daudz pilnīgāku priekšstatu par atbalsta iespējamo ietekmi, Iestāde cita starpā aplūkos:

a)

tirgus struktūru;

| b) | sektora vai nozares raksturlielumus; |
| --- | --- |

b)

sektora vai nozares raksturlielumus;

| c) | situāciju valsts/reģionālajā darba tirgū. |
| --- | --- |

c)

situāciju valsts/reģionālajā darba tirgū.

| 18. | Tirgus struktūru izvērtēs, ņemot vērā tirgus koncentrāciju, uzņēmumu lielumu (12), produktu diferenciācijas nozīmīgumu (13) un ienākšanas un iziešanas barjeras. Tirgus daļas un koncentrācijas pakāpi aprēķinās, tiklīdz būs definēts konkrētais tirgus. Kopumā ņemot, jo mazāks skaits uzņēmumu, jo lielāka to tirgus daļa un jo mazāka konkurence sagaidāma (14). Ja attiecīgais tirgus ir koncentrēts, kuram raksturīgas lielas ienākšanas barjeras (15), un atbalsta saņēmējs ir galvenais šā tirgus dalībnieks, tad konkurentiem, visticamāk, nāksies mainīt savu darbības veidu, lai reaģētu uz atbalstu, piemēram, atlikt vai atteikties no jaunu produktu vai tehnoloģiju ieviešanas vai arī pilnībā pamest tirgu. |
| --- | --- |

18.

Tirgus struktūru izvērtēs, ņemot vērā tirgus koncentrāciju, uzņēmumu lielumu (12), produktu diferenciācijas nozīmīgumu (13) un ienākšanas un iziešanas barjeras. Tirgus daļas un koncentrācijas pakāpi aprēķinās, tiklīdz būs definēts konkrētais tirgus. Kopumā ņemot, jo mazāks skaits uzņēmumu, jo lielāka to tirgus daļa un jo mazāka konkurence sagaidāma (14). Ja attiecīgais tirgus ir koncentrēts, kuram raksturīgas lielas ienākšanas barjeras (15), un atbalsta saņēmējs ir galvenais šā tirgus dalībnieks, tad konkurentiem, visticamāk, nāksies mainīt savu darbības veidu, lai reaģētu uz atbalstu, piemēram, atlikt vai atteikties no jaunu produktu vai tehnoloģiju ieviešanas vai arī pilnībā pamest tirgu.

| 19. | Iestāde arī pievērsīs uzmanību nozares iezīmēm, piemēram, vai tās ir piesātinātas, un vai tirgi nozarē ir augoši (16), nostabilizējušies vai tajos vērojama lejupslīde. Piemēram, piesātinātu vai nostabilizējušos tirgu rezultātā kādā nozarē var pieaugt risks, ka to uzņēmumu, kas nenodarbina subsidētus darba ņēmējus, produkcijas izlaide ir ierobežota vai tā tiek izstumta. |
| --- | --- |

19.

Iestāde arī pievērsīs uzmanību nozares iezīmēm, piemēram, vai tās ir piesātinātas, un vai tirgi nozarē ir augoši (16), nostabilizējušies vai tajos vērojama lejupslīde. Piemēram, piesātinātu vai nostabilizējušos tirgu rezultātā kādā nozarē var pieaugt risks, ka to uzņēmumu, kas nenodarbina subsidētus darba ņēmējus, produkcijas izlaide ir ierobežota vai tā tiek izstumta.

| 20. | Visbeidzot, pasākums tiks skatīts kontekstā ar stāvokli darba tirgū, tas ir, tiks ņemti vērā bezdarba un nodarbinātības rādītāji, algu līmenis un darba tiesības. |
| --- | --- |

20.

Visbeidzot, pasākums tiks skatīts kontekstā ar stāvokli darba tirgū, tas ir, tiks ņemti vērā bezdarba un nodarbinātības rādītāji, algu līmenis un darba tiesības.

| 21. | Dažos gadījumos subsīdijas algām var radīt 22. līdz 27. punktā aprakstītos konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

21.

Dažos gadījumos subsīdijas algām var radīt 22. līdz 27. punktā aprakstītos konkurences traucējumus.

Aizvietošanas un izstumšanas ietekme

| 22. | Aizvietošanas ietekme attiecas uz situāciju, kad noteiktas kategorijas darba ņēmēji vienkārši aizvieto citu kategoriju darba vietas. Subsīdijas algām, kas paredzētas konkrētai darba ņēmēju apakšgrupai, sadala darbaspēku subsidētos un nesubsidētos darba ņēmējos un var pamudināt uzņēmumus aizvietot nesubsidētus darba ņēmējus ar subsidētiem. Tas notiek, jo relatīvās algu izmaksas subsidētiem un nesubsidētiem darba ņēmējiem ir mainījušās (17). |
| --- | --- |

22.

Aizvietošanas ietekme attiecas uz situāciju, kad noteiktas kategorijas darba ņēmēji vienkārši aizvieto citu kategoriju darba vietas. Subsīdijas algām, kas paredzētas konkrētai darba ņēmēju apakšgrupai, sadala darbaspēku subsidētos un nesubsidētos darba ņēmējos un var pamudināt uzņēmumus aizvietot nesubsidētus darba ņēmējus ar subsidētiem. Tas notiek, jo relatīvās algu izmaksas subsidētiem un nesubsidētiem darba ņēmējiem ir mainījušās (17).

| 23. | Tā kā uzņēmumi, kas nodarbina subsidētus darba ņēmējus, konkurē tajos pašos preču vai pakalpojumu tirgos kā uzņēmumi, kas nenodarbina subsidētus darba ņēmējus, subsīdijas algām var ietekmēt darba vietu samazinājumu citā ekonomikas nozarē. Šāda situācija rodas, ja uzņēmums, kas nodarbina subsidētus darba ņēmējus, palielina ražošanu, izspiežot to uzņēmumu produkciju, kas nenodarbina subsidētus darba ņēmējus, un tā rezultātā piešķirtais atbalsts izspiež darba vietas, kas nav subsidētas. |
| --- | --- |

23.

Tā kā uzņēmumi, kas nodarbina subsidētus darba ņēmējus, konkurē tajos pašos preču vai pakalpojumu tirgos kā uzņēmumi, kas nenodarbina subsidētus darba ņēmējus, subsīdijas algām var ietekmēt darba vietu samazinājumu citā ekonomikas nozarē. Šāda situācija rodas, ja uzņēmums, kas nodarbina subsidētus darba ņēmējus, palielina ražošanu, izspiežot to uzņēmumu produkciju, kas nenodarbina subsidētus darba ņēmējus, un tā rezultātā piešķirtais atbalsts izspiež darba vietas, kas nav subsidētas.

Ienākšanu tirgū un iziešana no tā

| 24. | Nodarbinātības izmaksas ir daļa no jebkura uzņēmuma darbības izmaksām. Tāpēc īpaši svarīgi, lai atbalsta pasākumi pozitīvi ietekmētu nodarbinātību, nevis vienkārši dotu uzņēmumiem iespēju samazināt izmaksas, kuras tiem citādi būtu jāsedz. Piemēram, subsīdijas algām samazina ražošanas pastāvīgās izmaksas un tādējādi ienākšanu tirgū padarītu pievilcīgāku un uzņēmumiem ar citādā ziņā vājām komerciālām izredzēm ļautu ienākt tirgū vai ieviest jaunas preces, kaitējot veiksmīgākiem konkurentiem. |
| --- | --- |

24.

Nodarbinātības izmaksas ir daļa no jebkura uzņēmuma darbības izmaksām. Tāpēc īpaši svarīgi, lai atbalsta pasākumi pozitīvi ietekmētu nodarbinātību, nevis vienkārši dotu uzņēmumiem iespēju samazināt izmaksas, kuras tiem citādi būtu jāsedz. Piemēram, subsīdijas algām samazina ražošanas pastāvīgās izmaksas un tādējādi ienākšanu tirgū padarītu pievilcīgāku un uzņēmumiem ar citādā ziņā vājām komerciālām izredzēm ļautu ienākt tirgū vai ieviest jaunas preces, kaitējot veiksmīgākiem konkurentiem.

| 25. | Valsts atbalsta pieejamība var ietekmēt arī uzņēmuma lēmumu atstāt tirgu, kurā tas jau darbojas. Subsīdijas algām var samazināt zaudējumu apmēru un dot uzņēmumiem iespēju ilgāk palikt tirgū, kas varētu nozīmēt, ka citi, efektīvāki uzņēmumi, kas nesaņem atbalstu, būtu spiesti pamest tirgu. |
| --- | --- |

25.

Valsts atbalsta pieejamība var ietekmēt arī uzņēmuma lēmumu atstāt tirgu, kurā tas jau darbojas. Subsīdijas algām var samazināt zaudējumu apmēru un dot uzņēmumiem iespēju ilgāk palikt tirgū, kas varētu nozīmēt, ka citi, efektīvāki uzņēmumi, kas nesaņem atbalstu, būtu spiesti pamest tirgu.

Ieguldījumu veicināšana

| 26. | Tirgos, kuros tiek piešķirtas subsīdijas algām, uzņēmumi netiek iedrošināti konkurēt un var samazināt to ieguldījumus un mēģinājumus palielināt efektivitāti un inovācijas. Var rasties situācija, ka atbalsta saņēmējs varētu atlikt jaunu, mazāk darbietilpīgu tehnoloģiju ieviešanu, ja mainās darbietilpīgu un tehnoloģiski intensīvu ražošanas metožu salīdzinošās izmaksas. Konkurējošu vai papildinošu preču ražotāji arī var samazināt vai atlikt ieguldījumus. Rezultātā kopējais ieguldījumu līmenis attiecīgajā nozarē samazināsies. |
| --- | --- |

26.

Tirgos, kuros tiek piešķirtas subsīdijas algām, uzņēmumi netiek iedrošināti konkurēt un var samazināt to ieguldījumus un mēģinājumus palielināt efektivitāti un inovācijas. Var rasties situācija, ka atbalsta saņēmējs varētu atlikt jaunu, mazāk darbietilpīgu tehnoloģiju ieviešanu, ja mainās darbietilpīgu un tehnoloģiski intensīvu ražošanas metožu salīdzinošās izmaksas. Konkurējošu vai papildinošu preču ražotāji arī var samazināt vai atlikt ieguldījumus. Rezultātā kopējais ieguldījumu līmenis attiecīgajā nozarē samazināsies.

Ietekme uz tirdzniecības plūsmām

| 27. | Konkrētā reģionā piešķirtu subsīdiju algām rezultātā dažas teritorijas var gūt priekšrocības no labvēlīgākiem ražošanas nosacījumiem nekā citas. Tas var izraisīt tirdzniecības plūsmu novirzīšanu uz reģioniem, kur tiek sniegts šāds atbalsts. |
| --- | --- |

27.

Konkrētā reģionā piešķirtu subsīdiju algām rezultātā dažas teritorijas var gūt priekšrocības no labvēlīgākiem ražošanas nosacījumiem nekā citas. Tas var izraisīt tirdzniecības plūsmu novirzīšanu uz reģioniem, kur tiek sniegts šāds atbalsts.

4.   Līdzsvarošana un lēmums

| 28. | Pēdējais analīzes posms ietver novērtējumu par to, cik lielā mērā atbalsta pozitīvās sekas pārsniedz negatīvās sekas. Vērtējumu veiks katrā gadījumā atsevišķi. Lai samērotu pozitīvās un negatīvās sekas, Iestāde novērtēs tās un veiks vispārēju novērtējumu par šo seku ietekmi uz ražotājiem un patērētājiem katrā attiecīgajā tirgū. Ja kvantitatīva informācija nav viegli pieejama, Iestāde novērtējumam izmantos kvalitatīvu informāciju. |
| --- | --- |

28.

Pēdējais analīzes posms ietver novērtējumu par to, cik lielā mērā atbalsta pozitīvās sekas pārsniedz negatīvās sekas. Vērtējumu veiks katrā gadījumā atsevišķi. Lai samērotu pozitīvās un negatīvās sekas, Iestāde novērtēs tās un veiks vispārēju novērtējumu par šo seku ietekmi uz ražotājiem un patērētājiem katrā attiecīgajā tirgū. Ja kvantitatīva informācija nav viegli pieejama, Iestāde novērtējumam izmantos kvalitatīvu informāciju.

| 29. | Iestāde varētu ieņemt pozitīvāku nostāju un līdz ar to pieļaut augstāku konkurences traucējumu pakāpi, ja atbalsts ir nepieciešams un veiksmīgi virzīts atbalsta mērķa sasniegšanai un aprobežojas tikai ar neto papildu izmaksām, kompensējot to darba ņēmēju kategoriju, uz kuriem attiecas pasākums, zemāku darba ražīgumu. |
| --- | --- |

29.

Iestāde varētu ieņemt pozitīvāku nostāju un līdz ar to pieļaut augstāku konkurences traucējumu pakāpi, ja atbalsts ir nepieciešams un veiksmīgi virzīts atbalsta mērķa sasniegšanai un aprobežojas tikai ar neto papildu izmaksām, kompensējot to darba ņēmēju kategoriju, uz kuriem attiecas pasākums, zemāku darba ražīgumu.

---

(1)  Šī nodaļa atbilst Komisijas paziņojumam Eiropas Kopienām “Kritēriji saderīguma analīzei attiecībā uz valsts atbalstu nelabvēlīgā situācijā esošu darba ņēmēju un darba ņēmēju ar invaliditāti nodarbināšanai” (OV C 188, 11.8.2009., 6. lpp.).

(2)  EEZ līguma 66. pants un turpmākie panti un EEZ līguma 31. protokola par sociālo politiku 5. pants.

(3)  OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.

(4)  Apvienotās komitejas 2008. gada 7. novembra Lēmums Nr. 120/2008 (OV L 339, 18.12.2008., 111. lpp., un EEZ pielikums Nr. 79, 18.12.2008., 20. lpp.), stājās spēkā 8.11.2008.

(5)  Ņemot vērā to specifisko būtību, individuālie pasākumi, kas attiecas uz kompensācijām par papildu izmaksām, kas rodas, nodarbinot invalīdus, un papildu izmaksām sociālajiem uzņēmumiem, kuru gadījumā dotācijas ekvivalents pārsniedz 10 miljonus euro par uzņēmumu gadā, tiks izvērtēti saskaņā ar EK līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Ad hoc nelabvēlīgā situācijā esošu darbinieku nodarbināšanai, kas nesasniedz 5 miljonus euro, un ad hoc atbalstam lieliem uzņēmumiem nelabvēlīgā situācijā esošu darbinieku nodarbināšanai, kas nesasniedz 10 miljonus euro, Iestāde mutatis mutandis piemēros šajos norādījumos izklāstītos principus, lai gan mazāk detalizētā veidā.

(6)  Neto papildu izmaksās ņemtas vērā izmaksas, kas atbilst mērķa kategoriju – nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju vai strādājošu personu ar invaliditāti – nodarbinātībai (piemēram, zemākas ražības dēļ), un ieguvumi, ko atbalsta saņēmējs iegūst no šādas nodarbinātības (piemēram, uzņēmuma tēla uzlabošanās).

(7)  Atbalsta intensitāte nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem nedrīkst pārsniegt 50 % no attiecināmajām izmaksām.

(8)  Atbalsta intensitāte strādājošiem darba ņēmējiem ar invaliditāti nedrīkst pārsniegt 75 % no attiecināmajām izmaksām.

(9)  Attiecināmās izmaksas nelabvēlīgā situācijā esošiem darba ņēmējiem ir algu izmaksas par laiku, kas nepārsniedz 12 mēnešus pēc pieņemšanas darbā. Tomēr, ja darba ņēmējs ir īpaši nelabvēlīgā situācijā esošs darba ņēmējs, attiecināmās izmaksas ir algu izmaksas par laiku, kas nepārsniedz 24 mēnešus pēc pieņemšanas darbā.

(10)  Atbalstāmās izmaksas darba ņēmējiem ar invaliditāti ir algu izmaksas par konkrēto laika periodu, kad ir nodarbināta persona ar invaliditāti.

(11)  Atbalsts var ietekmēt vairākus tirgus, jo atbalsta ietekmi nevar ierobežoti attiecināt uz tirgiem, kuros darbojas atbalsta saņēmējs, taču var attiecināt uz citiem tirgiem, piemēram, ieguldījumu tirgiem.

(12)  Uzņēmuma lielumu var izteikt tirgus daļās, kā arī pēc apgrozījuma un/vai darbinieku skaita.

(13)  Jo zemāka ir produktu diferenciācija, jo lielāka būs ietekme uz konkurenta peļņu.

(14)  Tomēr dažos tirgos ir konkurence, lai arī tajos darbojas neliels skaits uzņēmumu.

(15)  Tomēr dažkārt atbalsta piešķiršana palīdz pārvarēt ienākšanas barjeras un ļauj jauniem uzņēmumiem ienākt tirgū.

(16)  Augošu tirgu gadījumā atbalsta ietekme uz konkurentiem parasti ir mazāk izteikta.

(17)  Šāda subsidēšanas ietekme ir atkarīga no darba pieprasījuma elastības gan attiecībā uz subsidētiem darba ņēmējiem, gan nesubsidētiem darba ņēmējiem.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/20

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 57/11/COL

(2011. gada 2. marts),

ar kuru astoņdesmit otro reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2011. gada 1. janvāra atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (“Iestāde”),

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 61. pantu,

ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (“Uzraudzības un Tiesas nolīgums”) un jo īpaši tā 24. pantu un 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 24. pantu Iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu,

TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Iestāde sniedz paziņojumus vai izstrādā pamatnostādnes par EEZ līgumā regulētajiem jautājumiem, ja šajā līgumā vai Uzraudzības un Tiesas nolīgumā tas ir skaidri paredzēts vai ja Iestāde to uzskata par nepieciešamu,

TĀ KĀ Eiropas Komisija 2010. gada 1. decembrī pieņēma paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2011. gada 1. janvāra atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (1),

TĀ KĀ šis paziņojums attiecas arī uz Eiropas Ekonomikas zonu,

TĀ KĀ visā Eiropas Ekonomikas zonā ir jānodrošina EEZ valsts atbalsta noteikumu vienāda piemērošana saskaņā ar EEZ līguma 1. pantā noteikto viendabīguma mērķi,

TĀ KĀ saskaņā ar EEZ līguma XV pielikumā 11. lappusē iekļautās nodaļas “VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA” II punktu Iestādei pēc apspriešanās ar Komisiju ir jāpieņem tiesību akti atbilstoši Eiropas Komisijas pieņemtajiem tiesību aktiem,

APSPRIEDUSIES ar Eiropas Komisiju,

APSPRIEDUSIES ar EBTA valstīm, sūtot 2011. gada 10. februārī vēstules par šo jautājumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsta pamatnostādnes groza, ieviešot jaunu nodaļu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2011. gada 1. janvāra atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi.

Jaunā nodaļa ir iekļauta šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Autentisks ir tikai lēmuma teksts angļu valodā.

Briselē, 2011. gada 2. martā

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Per SANDERUD

Kolēģijas locekle

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

---

(1)  OV C 329, 7.12.2010., 7. lpp.

1

---

PIELIKUMS

VALSTS ATBALSTA NOTEIKUMU PIEMĒROŠANA NO 2011. GADA 1. JANVĀRA ATBALSTA PASĀKUMIEM BANKU LABĀ SAISTĪBĀ AR FINANŠU KRĪZI

1.   Ievads

| 1. | Kopš pasaules finanšu krīzes sākuma 2008. gada rudenī EBTA Uzraudzības iestāde (“Iestāde”) ir pieņēmusi četrus pamatnostādņu kopumus (1), kuros sniegti sīki izstrādāti norādījumi par kritērijiem attiecībā uz finanšu iestādēm (2) sniegtā valsts atbalsta atbilstību Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) 61. panta 3. punkta b) apakšpunkta prasībām. Attiecīgās pamatnostādņu nodaļas ir šādas: “Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm” (3) (“Banku darbības pamatnostādnes”); “Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos” (4) (“Rekapitalizācijas pamatnostādnes”); “Samazinātas vērtības aktīviem piemērojamais režīms EEZ banku nozarē” (5) (“Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādnes”) un “Finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošana un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējums pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem” (6) (“Pārstrukturēšanas pamatnostādnes”). Trijās no šīm četrām pamatnostādnēm (Banku darbības, Rekapitalizācijas un Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādnēs) ir izklāstīti priekšnoteikumi EBTA valstu sniegtā atbalsta galveno veidu – garantijas saistību, rekapitalizācijas un aktīvu glābšanas pasākumu – atbilstībai, savukārt Pārstrukturēšanas pamatnostādnēs ir sīki noteiktas konkrētās iezīmes, kas ir jāatspoguļo pārstrukturēšanas plānā (vai dzīvotspējas plānā) tāda ar krīzi saistīta valsts atbalsta konkrētajā kontekstā, kas finanšu iestādēm piešķirts, pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

1.

Kopš pasaules finanšu krīzes sākuma 2008. gada rudenī EBTA Uzraudzības iestāde (“Iestāde”) ir pieņēmusi četrus pamatnostādņu kopumus (1), kuros sniegti sīki izstrādāti norādījumi par kritērijiem attiecībā uz finanšu iestādēm (2) sniegtā valsts atbalsta atbilstību Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) 61. panta 3. punkta b) apakšpunkta prasībām. Attiecīgās pamatnostādņu nodaļas ir šādas: “Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm” (3) (“Banku darbības pamatnostādnes”); “Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos” (4) (“Rekapitalizācijas pamatnostādnes”); “Samazinātas vērtības aktīviem piemērojamais režīms EEZ banku nozarē” (5) (“Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādnes”) un “Finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošana un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējums pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem” (6) (“Pārstrukturēšanas pamatnostādnes”). Trijās no šīm četrām pamatnostādnēm (Banku darbības, Rekapitalizācijas un Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādnēs) ir izklāstīti priekšnoteikumi EBTA valstu sniegtā atbalsta galveno veidu – garantijas saistību, rekapitalizācijas un aktīvu glābšanas pasākumu – atbilstībai, savukārt Pārstrukturēšanas pamatnostādnēs ir sīki noteiktas konkrētās iezīmes, kas ir jāatspoguļo pārstrukturēšanas plānā (vai dzīvotspējas plānā) tāda ar krīzi saistīta valsts atbalsta konkrētajā kontekstā, kas finanšu iestādēm piešķirts, pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

| 2. | Visās pamatnostādņu nodaļās ir uzsvērts šādu atbalsta pasākumu pieņemamības pagaidu raksturs; katrā nodaļā ir noteikts, ka jebkurš šāds atbalsta pasākums var būt pamatots tikai kā ārkārtas reakcija uz vēl nebijušu spriedzi finanšu tirgos un tikai tik ilgi, kamēr šie ārkārtas apstākļi turpina pastāvēt. Pārstrukturēšanas pamatnostādnes ir spēkā attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu, kas paziņots līdz 2010. gada 31. decembrim, bet pārējām pamatnostādnēm nav spēkā esības termiņa. |
| --- | --- |

2.

Visās pamatnostādņu nodaļās ir uzsvērts šādu atbalsta pasākumu pieņemamības pagaidu raksturs; katrā nodaļā ir noteikts, ka jebkurš šāds atbalsta pasākums var būt pamatots tikai kā ārkārtas reakcija uz vēl nebijušu spriedzi finanšu tirgos un tikai tik ilgi, kamēr šie ārkārtas apstākļi turpina pastāvēt. Pārstrukturēšanas pamatnostādnes ir spēkā attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu, kas paziņots līdz 2010. gada 31. decembrim, bet pārējām pamatnostādnēm nav spēkā esības termiņa.

| 3. | Šajās pamatnostādnēs ir izklāstīti parametri attiecībā uz tā atbalsta pagaidu pieņemamību, kas saistībā ar krīzi ir piešķirts bankām no 2011. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

3.

Šajās pamatnostādnēs ir izklāstīti parametri attiecībā uz tā atbalsta pagaidu pieņemamību, kas saistībā ar krīzi ir piešķirts bankām no 2011. gada 1. janvāra.

2.   EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunkta turpmākā piemērojamība un Pārstrukturēšanas pamatnostādņu darbības pagarināšana

| 4. | Iestādes pamatnostādnes par atbalstu, kas bankām sniegts saistībā ar krīzi, kā arī visi atsevišķie lēmumi par atbalsta pasākumiem un shēmām, kas ietilpst šo pamatnostādņu darbības jomā, ir pieņemti uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunkta juridiskā pamata, kas izņēmuma kārtā ļauj piešķirt atbalstu, lai novērstu nopietnus traucējumus kādas EBTA valsts ekonomikā. Akūtākajā krīzes posmā nosacījums par nopietniem traucējumiem bija neapšaubāmi izpildīts visā EEZ, ņemot vērā ārkārtējo spriedzi finanšu tirgos, vēlāk apvienojumā ar reālās ekonomikas ārkārtīgi būtisku sarukšanu. |
| --- | --- |

4.

Iestādes pamatnostādnes par atbalstu, kas bankām sniegts saistībā ar krīzi, kā arī visi atsevišķie lēmumi par atbalsta pasākumiem un shēmām, kas ietilpst šo pamatnostādņu darbības jomā, ir pieņemti uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunkta juridiskā pamata, kas izņēmuma kārtā ļauj piešķirt atbalstu, lai novērstu nopietnus traucējumus kādas EBTA valsts ekonomikā. Akūtākajā krīzes posmā nosacījums par nopietniem traucējumiem bija neapšaubāmi izpildīts visā EEZ, ņemot vērā ārkārtējo spriedzi finanšu tirgos, vēlāk apvienojumā ar reālās ekonomikas ārkārtīgi būtisku sarukšanu.

| 5. | Ekonomikas atveseļošanās, kura ir lēnām uzsākusies kopš 2010. gada sākuma, ir noritējusi nedaudz straujāk, nekā iepriekš tika paredzēts 2010. gadā. Kaut arī atveseļošanās joprojām ir trausla un EEZ līmenī nevienmērīga, dažas valstis uzrāda pieticīgus vai pat spēcīgus izaugsmes rādītājus. Turklāt, neraugoties uz dažām jutīgākām jomām, lielos vilcienos salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu situācija banku nozarē ir uzlabojusies. Rezultātā nopietni traucējumi EBTA valstu ekonomikā vairs nav tik acīmredzami kā agrākos krīzes posmos. Lai gan Iestāde apzinās šīs norises, tā joprojām uzskata, ka šajās pamatnostādnēs izklāstīto iemeslu dēļ prasības par valsts atbalsta apstiprināšanu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir izpildītas, ņemot vērā neseno spriedzes atkārtošanos finanšu tirgos un plašākas negatīvas sekundārās ietekmes risku. |
| --- | --- |

5.

Ekonomikas atveseļošanās, kura ir lēnām uzsākusies kopš 2010. gada sākuma, ir noritējusi nedaudz straujāk, nekā iepriekš tika paredzēts 2010. gadā. Kaut arī atveseļošanās joprojām ir trausla un EEZ līmenī nevienmērīga, dažas valstis uzrāda pieticīgus vai pat spēcīgus izaugsmes rādītājus. Turklāt, neraugoties uz dažām jutīgākām jomām, lielos vilcienos salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu situācija banku nozarē ir uzlabojusies. Rezultātā nopietni traucējumi EBTA valstu ekonomikā vairs nav tik acīmredzami kā agrākos krīzes posmos. Lai gan Iestāde apzinās šīs norises, tā joprojām uzskata, ka šajās pamatnostādnēs izklāstīto iemeslu dēļ prasības par valsts atbalsta apstiprināšanu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir izpildītas, ņemot vērā neseno spriedzes atkārtošanos finanšu tirgos un plašākas negatīvas sekundārās ietekmes risku.

| 6. | Atkārtota spriedzes parādīšanās valsts parādzīmju tirgos spilgti apliecina joprojām pastāvošu svārstīgumu finanšu tirgos. Augstā līmeņa savstarpējā saistība un savstarpējā atkarība finanšu nozarē Eiropas Ekonomikas zonā ir izraisījusi tirgū bažas par negatīvu ietekmi. Finanšu tirgu lielais svārstīgums un neskaidrība par ekonomikas perspektīvām attaisno to, ka EBTA valstīm joprojām tiek sniegta iespēja pierādīt nepieciešamību izmantot ar krīzi saistītus atbalsta pasākumus kā drošības tīklu, pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

6.

Atkārtota spriedzes parādīšanās valsts parādzīmju tirgos spilgti apliecina joprojām pastāvošu svārstīgumu finanšu tirgos. Augstā līmeņa savstarpējā saistība un savstarpējā atkarība finanšu nozarē Eiropas Ekonomikas zonā ir izraisījusi tirgū bažas par negatīvu ietekmi. Finanšu tirgu lielais svārstīgums un neskaidrība par ekonomikas perspektīvām attaisno to, ka EBTA valstīm joprojām tiek sniegta iespēja pierādīt nepieciešamību izmantot ar krīzi saistītus atbalsta pasākumus kā drošības tīklu, pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

| 7. | Tāpēc Banku darbības, Rekapitalizācijas un Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādnēm, kurās ir sniegti norādījumi par atbilstības kritērijiem attiecībā uz atbalstu bankām saistībā ar krīzi, pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu, jo īpaši valsts garantiju, rekapitalizācijas un aktīvu glābšanas pasākumu veidā, ir jāpaliek spēkā arī pēc 2010. gada 31. decembra. Līdzīgā kārtā arī Pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, kurā aplūkotas turpmākās darbības pēc šādiem atbalsta pasākumiem, joprojām jābūt piemērojamām pēc minētā datuma. Tāpēc Pārstrukturēšanas pamatnostādņu (vienīgās no četrām pamatnostādnēm ar konkrētu spēkā esības termiņu, proti, 2010. gada 31. decembri) piemērošanas laikposms ir jāpagarina un jāattiecina uz pārstrukturēšanas atbalstu, par kuru paziņots līdz 2011. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

7.

Tāpēc Banku darbības, Rekapitalizācijas un Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādnēm, kurās ir sniegti norādījumi par atbilstības kritērijiem attiecībā uz atbalstu bankām saistībā ar krīzi, pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu, jo īpaši valsts garantiju, rekapitalizācijas un aktīvu glābšanas pasākumu veidā, ir jāpaliek spēkā arī pēc 2010. gada 31. decembra. Līdzīgā kārtā arī Pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, kurā aplūkotas turpmākās darbības pēc šādiem atbalsta pasākumiem, joprojām jābūt piemērojamām pēc minētā datuma. Tāpēc Pārstrukturēšanas pamatnostādņu (vienīgās no četrām pamatnostādnēm ar konkrētu spēkā esības termiņu, proti, 2010. gada 31. decembri) piemērošanas laikposms ir jāpagarina un jāattiecina uz pārstrukturēšanas atbalstu, par kuru paziņots līdz 2011. gada 31. decembrim.

| 8. | Tomēr pamatnostādnes ir jāpielāgo, lai sagatavotu pāreju uz pēckrīzes režīmu. Vienlaikus būs jāizstrādā jauni, pastāvīgi valsts atbalsta noteikumi par banku glābšanu un pārstrukturēšanu normālos tirgus apstākļos un jāpiemēro – ja tirgus apstākļi to atļaus – no 2012. gada 1. janvāra. Iespējamā turpmākā nepieciešamība pēc krīzes izraisīta ārkārtēja valsts atbalsta finanšu nozarei ir jānovērtē, ņemot vērā minēto mērķi. Tai jāpievēršas, nosakot prasības šāda atbalsta atbilstībai tādā veidā, kas vislabāk ļauj sagatavoties jaunajam banku glābšanas un pārstrukturēšanas režīmam, pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

8.

Tomēr pamatnostādnes ir jāpielāgo, lai sagatavotu pāreju uz pēckrīzes režīmu. Vienlaikus būs jāizstrādā jauni, pastāvīgi valsts atbalsta noteikumi par banku glābšanu un pārstrukturēšanu normālos tirgus apstākļos un jāpiemēro – ja tirgus apstākļi to atļaus – no 2012. gada 1. janvāra. Iespējamā turpmākā nepieciešamība pēc krīzes izraisīta ārkārtēja valsts atbalsta finanšu nozarei ir jānovērtē, ņemot vērā minēto mērķi. Tai jāpievēršas, nosakot prasības šāda atbalsta atbilstībai tādā veidā, kas vislabāk ļauj sagatavoties jaunajam banku glābšanas un pārstrukturēšanas režīmam, pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

3.   Atbalsta pakāpeniskas samazināšanas procesa virzība

| 9. | Atbalsta pasākumu turpmākā pieejamība atbilstīgi EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktam ārkārtējos tirgus apstākļos nedrīkst kavēt procesu, kad tiek izbeigti pagaidu ārkārtējie atbalsta pasākumi banku labā. Ekonomikas un finanšu padome savā 2009. gada 2. decembra sanāksmē secināja, ka ir jāizstrādā atbalsta pasākumu pakāpeniskas atcelšanas stratēģija, kurai jābūt pārredzamai un pienācīgi koordinētai starp ES dalībvalstīm, lai izvairītos no negatīvām savstarpējas ietekmes sekām, bet ņemtu vērā dažādos konkrētos apstākļus ES dalībvalstīs (7). Turklāt secinājumos ir izklāstīts, ka principā pakāpeniskas atcelšanas process attiecībā uz dažādu veidu atbalstu bankām jāsāk ar valsts garantiju shēmu mazināšanu, veicinot atbalsta pakāpenisku samazināšanu stabilām bankām un rosinot citas bankas novērst savus trūkumus. |
| --- | --- |

9.

Atbalsta pasākumu turpmākā pieejamība atbilstīgi EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktam ārkārtējos tirgus apstākļos nedrīkst kavēt procesu, kad tiek izbeigti pagaidu ārkārtējie atbalsta pasākumi banku labā. Ekonomikas un finanšu padome savā 2009. gada 2. decembra sanāksmē secināja, ka ir jāizstrādā atbalsta pasākumu pakāpeniskas atcelšanas stratēģija, kurai jābūt pārredzamai un pienācīgi koordinētai starp ES dalībvalstīm, lai izvairītos no negatīvām savstarpējas ietekmes sekām, bet ņemtu vērā dažādos konkrētos apstākļus ES dalībvalstīs (7). Turklāt secinājumos ir izklāstīts, ka principā pakāpeniskas atcelšanas process attiecībā uz dažādu veidu atbalstu bankām jāsāk ar valsts garantiju shēmu mazināšanu, veicinot atbalsta pakāpenisku samazināšanu stabilām bankām un rosinot citas bankas novērst savus trūkumus.

| 10. | Turpmākajos punktos Iestāde izklāstīs darbības, lai pakāpeniski atceltu rekapitalizācijas un samazinātas vērtības aktīvu pasākumus. |
| --- | --- |

10.

Turpmākajos punktos Iestāde izklāstīs darbības, lai pakāpeniski atceltu rekapitalizācijas un samazinātas vērtības aktīvu pasākumus.

3.1.   Stingrāki nosacījumi valsts garantiju atbilstībai saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu

| 11. | Kopš 2011. gada 1. janvāra Iestāde piemēros stingrākus nosacījumus valsts garantiju atbilstībai saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ieviešot lielāku garantijas maksu un nosakot jaunu prasību par dzīvotspējas plānu atbalsta saņēmējiem, kas izmanto jaunas garantijas un pārsniedz noteiktu robežvērtību kopējām nenokārtotām garantētām saistībām gan absolūtā izteiksmē, gan attiecībā pret kopējām saistībām (8). Ņemot vērā pašreizējo tirgus situāciju, šie nosacījumi šķiet šobrīd vajadzīgi. Tāpēc valsts garantiju shēmas var atļaut līdz 2011. gada 30. jūnijam, pamatojoties uz turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem, kas ieviesti no 2011. gada 1. janvāra. Iestāde 2011. gada pirmajā pusē atkārtoti novērtēs valsts garantiju atbilstības nosacījumus pēc 2011. gada 30. jūnija. |
| --- | --- |

11.

Kopš 2011. gada 1. janvāra Iestāde piemēros stingrākus nosacījumus valsts garantiju atbilstībai saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ieviešot lielāku garantijas maksu un nosakot jaunu prasību par dzīvotspējas plānu atbalsta saņēmējiem, kas izmanto jaunas garantijas un pārsniedz noteiktu robežvērtību kopējām nenokārtotām garantētām saistībām gan absolūtā izteiksmē, gan attiecībā pret kopējām saistībām (8). Ņemot vērā pašreizējo tirgus situāciju, šie nosacījumi šķiet šobrīd vajadzīgi. Tāpēc valsts garantiju shēmas var atļaut līdz 2011. gada 30. jūnijam, pamatojoties uz turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem, kas ieviesti no 2011. gada 1. janvāra. Iestāde 2011. gada pirmajā pusē atkārtoti novērtēs valsts garantiju atbilstības nosacījumus pēc 2011. gada 30. jūnija.

3.1.1.   Maksas noteikšanas nosacījumi

| 12. | Piekļuve valdības garantijām ir atkarīga no maksas, kuru nosaka atbilstoši ECB ieteikumiem. To obligāciju gadījumā, kuru termiņš pārsniedz vienu gadu, maksa ir fiksēta summa 50 bāzes punktu apmērā, ko palielina ar kredītriska mijmaiņas darījumu (“CDS”) likmju par katras bankas piecu gadu prioriāru aizdevumu vidējo starpību, kas konstatēta laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. augustam (9). |
| --- | --- |

12.

Piekļuve valdības garantijām ir atkarīga no maksas, kuru nosaka atbilstoši ECB ieteikumiem. To obligāciju gadījumā, kuru termiņš pārsniedz vienu gadu, maksa ir fiksēta summa 50 bāzes punktu apmērā, ko palielina ar kredītriska mijmaiņas darījumu (“CDS”) likmju par katras bankas piecu gadu prioriāru aizdevumu vidējo starpību, kas konstatēta laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. augustam (9).

| 13. | Kredītriska elements pašreizējā maksu noteikšanas modelī balstās uz datiem, kas iegūti pirms visasākā krīzes posma 2008. gadā. CDS likmju atšķirība starp bankām šobrīd ir ievērojami lielāka nekā pirms krīzes, un, iespējams, tā saglabāsies tāda. Līdz šim tika uzskatīts, ka tas ir nepieciešams, lai atvieglinātu bankām piekļuvi ārējam finansējumam un tādējādi nodrošinātu finansiālo stabilitāti. Tomēr vērā nav ņemta divos gados kopš 2008. gada 31. augusta notikusī attīstība finanšu tirgos, tostarp izmaiņas banku kredītstatusā. Tādējādi, kaut arī piekļuve tirgus finansējumam kopumā ir uzlabojusies, bankām, kuru kredītreitings tika pazemināts, joprojām nāk par labu to pirmskrīzes kredītreitings un nosacītā kredītspēja. Rezultātā palielinās konkurences izkropļošanas varbūtība. Dati liecina, ka bankām ar zemu kredītreitingu garantijas nāk par labu nesamērīgi vairāk nekā bankām ar augstu kredītreitingu, jo sava zemā reitinga dēļ tās parasti maksātu lielāku tirgus cenu. |
| --- | --- |

13.

Kredītriska elements pašreizējā maksu noteikšanas modelī balstās uz datiem, kas iegūti pirms visasākā krīzes posma 2008. gadā. CDS likmju atšķirība starp bankām šobrīd ir ievērojami lielāka nekā pirms krīzes, un, iespējams, tā saglabāsies tāda. Līdz šim tika uzskatīts, ka tas ir nepieciešams, lai atvieglinātu bankām piekļuvi ārējam finansējumam un tādējādi nodrošinātu finansiālo stabilitāti. Tomēr vērā nav ņemta divos gados kopš 2008. gada 31. augusta notikusī attīstība finanšu tirgos, tostarp izmaiņas banku kredītstatusā. Tādējādi, kaut arī piekļuve tirgus finansējumam kopumā ir uzlabojusies, bankām, kuru kredītreitings tika pazemināts, joprojām nāk par labu to pirmskrīzes kredītreitings un nosacītā kredītspēja. Rezultātā palielinās konkurences izkropļošanas varbūtība. Dati liecina, ka bankām ar zemu kredītreitingu garantijas nāk par labu nesamērīgi vairāk nekā bankām ar augstu kredītreitingu, jo sava zemā reitinga dēļ tās parasti maksātu lielāku tirgus cenu.

| 14. | Lai novērstu šos konkurences izkropļojumus, maksu noteikšana par valdības atbalstu ir jātuvina esošajiem tirgus apstākļiem, tādējādi labāk atspoguļojot katras bankas pašreizējo kredītspēju. Faktiski tas nozīmē, ka garantijas maksa, ko maksā līdzekļu saņēmējas iestādes, tiktu paaugstināta. |
| --- | --- |

14.

Lai novērstu šos konkurences izkropļojumus, maksu noteikšana par valdības atbalstu ir jātuvina esošajiem tirgus apstākļiem, tādējādi labāk atspoguļojot katras bankas pašreizējo kredītspēju. Faktiski tas nozīmē, ka garantijas maksa, ko maksā līdzekļu saņēmējas iestādes, tiktu paaugstināta.

| 15. | Ar EBTA valstu saskaņotu pieeju ir jāveicina pakāpeniska garantiju shēmu atcelšana, vienlaikus saglabājot zināmu elastības līmeni, lai ņemtu vērā EBTA valstu un to banku atšķirīgo situāciju. Tāpēc Iestāde uzskata par lietderīgu ieviest minimālu garantijas maksas palielinājumu, kas jādiferencē atkarībā no saņēmējas bankas kredītspējas. Diferencēšana, kuras pamatā ir kredītspēja, pastiprina cenu signālu attiecībā uz vājākām bankām un ļauj labāk saskaņot garantiju cenu ar saņēmējas iestādes riska profilu, tādējādi samazinot konkurences izkropļojumus starp iestādēm un veicinot vienlīdzīgu konkurences apstākļu aizsardzību starp bankām vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

15.

Ar EBTA valstu saskaņotu pieeju ir jāveicina pakāpeniska garantiju shēmu atcelšana, vienlaikus saglabājot zināmu elastības līmeni, lai ņemtu vērā EBTA valstu un to banku atšķirīgo situāciju. Tāpēc Iestāde uzskata par lietderīgu ieviest minimālu garantijas maksas palielinājumu, kas jādiferencē atkarībā no saņēmējas bankas kredītspējas. Diferencēšana, kuras pamatā ir kredītspēja, pastiprina cenu signālu attiecībā uz vājākām bankām un ļauj labāk saskaņot garantiju cenu ar saņēmējas iestādes riska profilu, tādējādi samazinot konkurences izkropļojumus starp iestādēm un veicinot vienlīdzīgu konkurences apstākļu aizsardzību starp bankām vienotajā tirgū.

| 16. | Tāpēc, lai atļautu garantiju shēmas (10) pagarinājumu pēc 2011. gada 1. janvāra, maksai par valdības garantiju (11) būtu jābūt lielākai nekā saskaņā ar ECB 2008. gada oktobrī ieteikto maksas noteikšanas formulu, proti, vismaz:






  — | par 20 bāzes punktiem attiecībā uz bankām ar reitingu A + vai A (12), |
| --- | --- | --- |

16.

Tāpēc, lai atļautu garantiju shēmas (10) pagarinājumu pēc 2011. gada 1. janvāra, maksai par valdības garantiju (11) būtu jābūt lielākai nekā saskaņā ar ECB 2008. gada oktobrī ieteikto maksas noteikšanas formulu, proti, vismaz:

—

par 20 bāzes punktiem attiecībā uz bankām ar reitingu A + vai A (12),

| — | par 30 bāzes punktiem attiecībā uz bankām ar reitingu A- (13) un |
| --- | --- |

—

par 30 bāzes punktiem attiecībā uz bankām ar reitingu A- (13) un

| — | par 40 bāzes punktiem attiecībā uz bankām ar reitingu zem A-. Tiks uzskatīts, ka bankas bez reitinga pieder banku kategorijai ar reitingu BBB (14). |
| --- | --- |

—

par 40 bāzes punktiem attiecībā uz bankām ar reitingu zem A-. Tiks uzskatīts, ka bankas bez reitinga pieder banku kategorijai ar reitingu BBB (14).

| 17. | EBTA valstīm būtu iespēja pārsniegt šīs minimālās prasības, nosakot garantijas maksājuma palielinājumu. Kā vēl vienu elastības elementu, kas ļauj EBTA valstīm pielāgot nosacījumus savā finanšu nozarē valdošajiem konkrētajiem apstākļiem, Iestāde atļautu atšķirīgu maksājuma paaugstinājuma aprēķina modeli, ja var nepārprotami pierādīt, ka ar šo formulu tiek vismaz panākts minimālais palielinājums, kas iepriekš izklāstīts attiecīgo banku gadījumā (15). |
| --- | --- |

17.

EBTA valstīm būtu iespēja pārsniegt šīs minimālās prasības, nosakot garantijas maksājuma palielinājumu. Kā vēl vienu elastības elementu, kas ļauj EBTA valstīm pielāgot nosacījumus savā finanšu nozarē valdošajiem konkrētajiem apstākļiem, Iestāde atļautu atšķirīgu maksājuma paaugstinājuma aprēķina modeli, ja var nepārprotami pierādīt, ka ar šo formulu tiek vismaz panākts minimālais palielinājums, kas iepriekš izklāstīts attiecīgo banku gadījumā (15).

3.1.2.   To banku dzīvotspējas pārskats, kuras joprojām ir atkarīgas no valdības parāda garantijām

| 18. | Pašreizējos apstākļos saistībā ar tirgus nosacījumu attīstību piekļuve likviditātei tirgū kopumā vairs nav nopietns šķērslis bankām salīdzinājumā ar dziļāko krīzes posmu. Attiecīgi šķiet pamatoti ieviest diferencētus, ar valsts garantiju izmantošanu saistītus nosacījumus atbilstoši apmēram, kādā bankas ir atkarīgas no šīm garantijām. Ja garantiju ierobežotu izmantošanu varētu atļaut bez turpmākas pārbaudes, tad lielāka apmēra izmantošanas gadījumā (gan absolūtā izteiksmē, gan attiecībā uz bankas saistību kopsummu) ir nepieciešams dzīvotspējas pārskats kā priekšnoteikums garantiju shēmu turpmāka pagarinājuma atbilstībai EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktam. Pastāvīga nespēja iegūt ievērojamu vajadzīgā finansējuma daļu bez valdības garantijām var norādīt uz uzticības trūkumu bankas uzņēmējdarbības modeļa dzīvotspējai. Nav pieļaujams, ka banka turpina palikt ļoti atkarīga no garantiju shēmām, kas bija izstrādātas, lai novērstu vēl nebijušas grūtības piekļūt finansējumam, pat ja šie ārkārtas apstākļi ir samazinājušies, tādējādi, iespējams, ļaujot bankai atlikt vajadzīgos strukturālos pielāgojumus. |
| --- | --- |

18.

Pašreizējos apstākļos saistībā ar tirgus nosacījumu attīstību piekļuve likviditātei tirgū kopumā vairs nav nopietns šķērslis bankām salīdzinājumā ar dziļāko krīzes posmu. Attiecīgi šķiet pamatoti ieviest diferencētus, ar valsts garantiju izmantošanu saistītus nosacījumus atbilstoši apmēram, kādā bankas ir atkarīgas no šīm garantijām. Ja garantiju ierobežotu izmantošanu varētu atļaut bez turpmākas pārbaudes, tad lielāka apmēra izmantošanas gadījumā (gan absolūtā izteiksmē, gan attiecībā uz bankas saistību kopsummu) ir nepieciešams dzīvotspējas pārskats kā priekšnoteikums garantiju shēmu turpmāka pagarinājuma atbilstībai EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktam. Pastāvīga nespēja iegūt ievērojamu vajadzīgā finansējuma daļu bez valdības garantijām var norādīt uz uzticības trūkumu bankas uzņēmējdarbības modeļa dzīvotspējai. Nav pieļaujams, ka banka turpina palikt ļoti atkarīga no garantiju shēmām, kas bija izstrādātas, lai novērstu vēl nebijušas grūtības piekļūt finansējumam, pat ja šie ārkārtas apstākļi ir samazinājušies, tādējādi, iespējams, ļaujot bankai atlikt vajadzīgos strukturālos pielāgojumus.

| 19. | Tāpēc Iestāde uzskata par lietderīgu, ka garantiju shēmās, kas jāpagarina pēc 2011. gada 1. janvāra, ir jāiekļauj robežvērtība kopējo nenokārtoto garantēto saistību attiecībai pret bankas kopējām saistībām un garantēto saistību absolūto summu; ja robežvērtība tiek pārsniegta, ir nepieciešams dzīvotspējas pārskats. Attiecībā uz katru banku, kas pieprasa valdības garantijas saskaņā ar shēmu, kas aptver pēc 2011. gada 1. janvāra izdodamu jaunu vai atjaunojamu parādu, kura rezultātā nenokārtoto garantēto saistību kopsumma pirmo reizi pārsniedz vai joprojām pārsniedz šo robežvērtību saistībā ar abiem tās elementiem (absolūto un relatīvo apmēru) (16), attiecīgā EBTA valsts trīs mēnešu laikā pēc garantiju piešķiršanas iesniedz Iestādei pārskatu, kas apliecina bankas ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

19.

Tāpēc Iestāde uzskata par lietderīgu, ka garantiju shēmās, kas jāpagarina pēc 2011. gada 1. janvāra, ir jāiekļauj robežvērtība kopējo nenokārtoto garantēto saistību attiecībai pret bankas kopējām saistībām un garantēto saistību absolūto summu; ja robežvērtība tiek pārsniegta, ir nepieciešams dzīvotspējas pārskats. Attiecībā uz katru banku, kas pieprasa valdības garantijas saskaņā ar shēmu, kas aptver pēc 2011. gada 1. janvāra izdodamu jaunu vai atjaunojamu parādu, kura rezultātā nenokārtoto garantēto saistību kopsumma pirmo reizi pārsniedz vai joprojām pārsniedz šo robežvērtību saistībā ar abiem tās elementiem (absolūto un relatīvo apmēru) (16), attiecīgā EBTA valsts trīs mēnešu laikā pēc garantiju piešķiršanas iesniedz Iestādei pārskatu, kas apliecina bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.

| 20. | Šo mehānismu nepiemēro bankām, kuras jau atrodas pārstrukturēšanas posmā vai kurām ir jāiesniedz pārstrukturēšanas plāns, vai attiecībā uz kurām šajā laikā jau tiek veikts dzīvotspējas pārskats. Atbilstoši šiem scenārijiem papildu valsts atbalsta piešķiršana būs jāņem vērā notiekošā pārstrukturēšanas/dzīvotspējas pārskata procesa ietvaros (17). |
| --- | --- |

20.

Šo mehānismu nepiemēro bankām, kuras jau atrodas pārstrukturēšanas posmā vai kurām ir jāiesniedz pārstrukturēšanas plāns, vai attiecībā uz kurām šajā laikā jau tiek veikts dzīvotspējas pārskats. Atbilstoši šiem scenārijiem papildu valsts atbalsta piešķiršana būs jāņem vērā notiekošā pārstrukturēšanas/dzīvotspējas pārskata procesa ietvaros (17).

| 21. | Robežvērtība ir noteikta 5 % apmērā no nenokārtotām garantētām saistībām attiecībā pret kopējām saistībām un 500 miljonu euro apmērā no garantētā parāda kopsummas. Šīs intervences robežvērtības noteikšanas pamatā ir salīdzinošs pētījums, kas apliecina, ka lielais vairums banku, kuras izmanto garantijas un uz kurām šobrīd neattiecas pārstrukturēšanas pienākumi (un pat ievērojama to banku daļa, uz kurām šādi pienākumi attiecas), paliks krietni zem šā līmeņa. Attiecībā uz nelielo to banku grupu (kas nav nenozīmīga), kuras pārsniedz šo robežu, ir pamats pārbaudīt, vai ievērojamā atkarība no finansēšanas garantijām norāda uz izteiktākiem strukturāliem trūkumiem šo banku uzņēmējdarbības modeļos. Pārbaudes uzsākšanas funkcija rada stimulu stabilām bankām uzsākt ātru finansējuma atdošanas procesu uz lielākoties vai pilnībā neizkropļotiem tirgus nosacījumiem. To banku gadījumā, attiecībā uz kurām veic rūpīgu dzīvotspējas pārskatu, vai nu tiks apstiprināta to ilgtermiņa dzīvotspēja, vai šaubas šajā saistībā norādīs uz nepieciešamību apsvērt visaptverošāku pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

21.

Robežvērtība ir noteikta 5 % apmērā no nenokārtotām garantētām saistībām attiecībā pret kopējām saistībām un 500 miljonu euro apmērā no garantētā parāda kopsummas. Šīs intervences robežvērtības noteikšanas pamatā ir salīdzinošs pētījums, kas apliecina, ka lielais vairums banku, kuras izmanto garantijas un uz kurām šobrīd neattiecas pārstrukturēšanas pienākumi (un pat ievērojama to banku daļa, uz kurām šādi pienākumi attiecas), paliks krietni zem šā līmeņa. Attiecībā uz nelielo to banku grupu (kas nav nenozīmīga), kuras pārsniedz šo robežu, ir pamats pārbaudīt, vai ievērojamā atkarība no finansēšanas garantijām norāda uz izteiktākiem strukturāliem trūkumiem šo banku uzņēmējdarbības modeļos. Pārbaudes uzsākšanas funkcija rada stimulu stabilām bankām uzsākt ātru finansējuma atdošanas procesu uz lielākoties vai pilnībā neizkropļotiem tirgus nosacījumiem. To banku gadījumā, attiecībā uz kurām veic rūpīgu dzīvotspējas pārskatu, vai nu tiks apstiprināta to ilgtermiņa dzīvotspēja, vai šaubas šajā saistībā norādīs uz nepieciešamību apsvērt visaptverošāku pārstrukturēšanu.

| 22. | Attiecībā uz dzīvotspējas pārskatā iekļaujamo saturu var atsaukties uz Pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, kurās ir noteikts, ka principi par bankas situācijas novērtējumu ar nolūku atjaunot pārstrukturēšanas plānā ilgtermiņa dzīvotspēju pēc analoģijas attiecas uz tiem gadījumiem, kuros atbalsta saņēmējam nav formāla pienākuma iesniegt pārstrukturēšanas plānu, bet tam jebkurā gadījumā ir jāpierāda ilgtermiņa dzīvotspēja. Jo īpaši bankai būs jāpierāda savu finansēšanas spēju stiprums un vajadzības gadījumā jāveic likviditātes stresa tests (18). Dzīvotspējas pārskatā jāņem vērā arī visi faktori, kas raksturīgi saņēmējām finanšu iestādēm (19) vai attiecīgajai EBTA valstij (20), un šīs valsts finanšu tirgus situācija, kas ietekmē dzīvotspējas novērtējumu un garantēto saistību orientējošo attiecības rādītāju pret kopējām saistībām. Parasti, jo nozīmīgāka ir atkarība no valdības garantijām un jo vairāk tā ir apvienota ar citiem valsts palīdzības veidiem un/vai zemu kredītspēju (21), jo izteiktāka ir norāde, ka ir jāveic izmaiņas uzņēmējdarbības modelī, lai nodrošinātu ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

22.

Attiecībā uz dzīvotspējas pārskatā iekļaujamo saturu var atsaukties uz Pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, kurās ir noteikts, ka principi par bankas situācijas novērtējumu ar nolūku atjaunot pārstrukturēšanas plānā ilgtermiņa dzīvotspēju pēc analoģijas attiecas uz tiem gadījumiem, kuros atbalsta saņēmējam nav formāla pienākuma iesniegt pārstrukturēšanas plānu, bet tam jebkurā gadījumā ir jāpierāda ilgtermiņa dzīvotspēja. Jo īpaši bankai būs jāpierāda savu finansēšanas spēju stiprums un vajadzības gadījumā jāveic likviditātes stresa tests (18). Dzīvotspējas pārskatā jāņem vērā arī visi faktori, kas raksturīgi saņēmējām finanšu iestādēm (19) vai attiecīgajai EBTA valstij (20), un šīs valsts finanšu tirgus situācija, kas ietekmē dzīvotspējas novērtējumu un garantēto saistību orientējošo attiecības rādītāju pret kopējām saistībām. Parasti, jo nozīmīgāka ir atkarība no valdības garantijām un jo vairāk tā ir apvienota ar citiem valsts palīdzības veidiem un/vai zemu kredītspēju (21), jo izteiktāka ir norāde, ka ir jāveic izmaiņas uzņēmējdarbības modelī, lai nodrošinātu ilgtermiņa dzīvotspēju.

| 23. | Mehānisms, kas rada prasību iesniegt dzīvotspējas pārskatu, raida signālu, ka bankām ir jāgatavojas atgriezties pie normāliem tirgus mehānismiem bez valsts atbalsta, finanšu nozarei pakāpeniski izejot no krīzes apstākļiem, un tas ir stimuls atsevišķām iestādēm samazināt atkarību no valdības garantijām vai pilnībā atturēties no to izmantošanas. Vienlaikus tas piedāvā pietiekamu elastību, lai pienācīgi ņemtu vērā iespējami daudzveidīgus apstākļus, kas ietekmē dažādu banku situāciju vai valstu finanšu tirgus, un arī ņem vērā vispārējas finanšu stabilitātes pasliktināšanās iespēju, ko šobrīd nevar izslēgt, ņemot vērā vēl pastāvošo nestabilitāti saistībā ar finanšu tirgu atveseļošanos. |
| --- | --- |

23.

Mehānisms, kas rada prasību iesniegt dzīvotspējas pārskatu, raida signālu, ka bankām ir jāgatavojas atgriezties pie normāliem tirgus mehānismiem bez valsts atbalsta, finanšu nozarei pakāpeniski izejot no krīzes apstākļiem, un tas ir stimuls atsevišķām iestādēm samazināt atkarību no valdības garantijām vai pilnībā atturēties no to izmantošanas. Vienlaikus tas piedāvā pietiekamu elastību, lai pienācīgi ņemtu vērā iespējami daudzveidīgus apstākļus, kas ietekmē dažādu banku situāciju vai valstu finanšu tirgus, un arī ņem vērā vispārējas finanšu stabilitātes pasliktināšanās iespēju, ko šobrīd nevar izslēgt, ņemot vērā vēl pastāvošo nestabilitāti saistībā ar finanšu tirgu atveseļošanos.

4.   Atšķirības likvidēšana starp stabilām un grūtībās nonākušām bankām pārstrukturēšanas plāna iesniegšanas nolūkā

| 24. | Krīzes sākumā Iestāde noteica atšķirību starp nestabilām/grūtībās nonākušām finanšu iestādēm un pamatā stabilām finanšu iestādēm, t. i., finanšu iestādēm, kas cieš no iekšējām, strukturālām problēmām saistībā, piemēram, ar to konkrēto uzņēmējdarbības modeli vai ieguldījumu stratēģiju, un finanšu iestādēm, kuru problēmas galvenokārt ir saistītas ar ārkārtēju situāciju finanšu krīzē, nevis ar to uzņēmējdarbības modeļa pamatotību, neefektivitāti vai pārmērīga riska uzņemšanos. Atšķirība noteikta, jo īpaši pamatojoties uz vairākiem rādītājiem, kas izklāstīti Rekapitalizācijas pamatnostādnēs: kapitāla pietiekamība, pašreizējā CDS likmju starpība, pašreizējais bankas reitings un tā perspektīvas, kā arī cita starpā rekapitalizācijas relatīvais lielums. Attiecībā uz pēdējo Iestāde uzskata atbalstu, kas saņemts rekapitalizācijas un aktīvu glābšanas pasākumu veidā vairāk nekā 2 % apmērā no bankas riska svērtajiem aktīviem, par rādītāju, lai noteiktu atšķirību starp pamatā stabilām un grūtībās nonākušām bankām. Grūtībās nonākušas bankas rekapitalizācijas gadījumā prasība ir iesniegt Iestādei pārstrukturēšanas plānu, turpretim stabilas bankas rekapitalizācijas gadījumā prasība ir iesniegt dzīvotspējas plānu. |
| --- | --- |

24.

Krīzes sākumā Iestāde noteica atšķirību starp nestabilām/grūtībās nonākušām finanšu iestādēm un pamatā stabilām finanšu iestādēm, t. i., finanšu iestādēm, kas cieš no iekšējām, strukturālām problēmām saistībā, piemēram, ar to konkrēto uzņēmējdarbības modeli vai ieguldījumu stratēģiju, un finanšu iestādēm, kuru problēmas galvenokārt ir saistītas ar ārkārtēju situāciju finanšu krīzē, nevis ar to uzņēmējdarbības modeļa pamatotību, neefektivitāti vai pārmērīga riska uzņemšanos. Atšķirība noteikta, jo īpaši pamatojoties uz vairākiem rādītājiem, kas izklāstīti Rekapitalizācijas pamatnostādnēs: kapitāla pietiekamība, pašreizējā CDS likmju starpība, pašreizējais bankas reitings un tā perspektīvas, kā arī cita starpā rekapitalizācijas relatīvais lielums. Attiecībā uz pēdējo Iestāde uzskata atbalstu, kas saņemts rekapitalizācijas un aktīvu glābšanas pasākumu veidā vairāk nekā 2 % apmērā no bankas riska svērtajiem aktīviem, par rādītāju, lai noteiktu atšķirību starp pamatā stabilām un grūtībās nonākušām bankām. Grūtībās nonākušas bankas rekapitalizācijas gadījumā prasība ir iesniegt Iestādei pārstrukturēšanas plānu, turpretim stabilas bankas rekapitalizācijas gadījumā prasība ir iesniegt dzīvotspējas plānu.

| 25. | Sākotnējais loģiskais pamats minētās atšķirības noteikšanai un rādītāju, tostarp 2 % robežvērtības no bankas riska svērtajiem aktīviem, noteikšanai bija bailes, ka kapitāla vajadzības vērtības samazināšanās rezultātā, tirgu augstākas prasības attiecībā uz banku kapitāla līmeni un īslaicīgas grūtības tirgos piesaistīt kapitālu citādi novestu pie tā, ka stabilas bankas samazinātu aizdevumus reālajai ekonomikai, lai izvairītos no nepieciešamības iesniegt pārstrukturēšanas plānu valsts līdzekļu izmantošanas gadījumā. Tomēr pašlaik banku sektoram kopumā ir mazāk grūtību tirgos piesaistīt kapitālu vai cita starpā izmantot nesadalīto peļņu (22), un tāpēc tās var apmierināt savas kapitāla vajadzības, neizmantojot valsts atbalstu (23). 2009. un 2010. gada laikā ir ievērojami palielinājies kapitāla apjoms, ko finanšu iestādes piesaistījušas tirgū, kas liecina, ka finanšu iestādēm ir atjaunojusies piekļuve kapitāla tirgiem, kā arī par sagaidāmām jaunām regulatīvām prasībām (24). |
| --- | --- |

25.

Sākotnējais loģiskais pamats minētās atšķirības noteikšanai un rādītāju, tostarp 2 % robežvērtības no bankas riska svērtajiem aktīviem, noteikšanai bija bailes, ka kapitāla vajadzības vērtības samazināšanās rezultātā, tirgu augstākas prasības attiecībā uz banku kapitāla līmeni un īslaicīgas grūtības tirgos piesaistīt kapitālu citādi novestu pie tā, ka stabilas bankas samazinātu aizdevumus reālajai ekonomikai, lai izvairītos no nepieciešamības iesniegt pārstrukturēšanas plānu valsts līdzekļu izmantošanas gadījumā. Tomēr pašlaik banku sektoram kopumā ir mazāk grūtību tirgos piesaistīt kapitālu vai cita starpā izmantot nesadalīto peļņu (22), un tāpēc tās var apmierināt savas kapitāla vajadzības, neizmantojot valsts atbalstu (23). 2009. un 2010. gada laikā ir ievērojami palielinājies kapitāla apjoms, ko finanšu iestādes piesaistījušas tirgū, kas liecina, ka finanšu iestādēm ir atjaunojusies piekļuve kapitāla tirgiem, kā arī par sagaidāmām jaunām regulatīvām prasībām (24).

| 26. | Tāpēc šķiet, ka atšķirība starp stabilām un grūtībās nonākušām bankām vairs nav svarīga, lai noteiktu, kurām bankām jāiesaistās pārrunās par to pārstrukturēšanu ar Iestādi. Rezultātā bankām, kuras 2011. gadā joprojām kapitāla piesaistīšanai vēršas pie valsts vai izmanto samazinātas vērtības aktīvu pasākumus, jāiesniedz Iestādei pārstrukturēšanas plāns, kurā parādīta bankas apņemšanās veikt vajadzīgos pārstrukturēšanas pasākumus un bez liekas kavēšanās atgriezties pie dzīvotspējas. Tādējādi no 2011. gada 1. janvāra pārstrukturēšanas plāns tiks pieprasīts no ikviena saņēmēja, kas izmanto jaunu rekapitalizācijas vai samazinātas vērtības aktīvu pasākumu (25). |
| --- | --- |

26.

Tāpēc šķiet, ka atšķirība starp stabilām un grūtībās nonākušām bankām vairs nav svarīga, lai noteiktu, kurām bankām jāiesaistās pārrunās par to pārstrukturēšanu ar Iestādi. Rezultātā bankām, kuras 2011. gadā joprojām kapitāla piesaistīšanai vēršas pie valsts vai izmanto samazinātas vērtības aktīvu pasākumus, jāiesniedz Iestādei pārstrukturēšanas plāns, kurā parādīta bankas apņemšanās veikt vajadzīgos pārstrukturēšanas pasākumus un bez liekas kavēšanās atgriezties pie dzīvotspējas. Tādējādi no 2011. gada 1. janvāra pārstrukturēšanas plāns tiks pieprasīts no ikviena saņēmēja, kas izmanto jaunu rekapitalizācijas vai samazinātas vērtības aktīvu pasākumu (25).

| 27. | Novērtējot banku pārstrukturēšanas vajadzības, Iestāde ņems vērā katras iestādes konkrēto situāciju, pakāpi, kādā šāda pārstrukturēšana ir nepieciešama, lai atjaunotu dzīvotspēju bez papildu valsts atbalsta, kā arī iepriekš izmantoto valsts atbalstu. Parasti, jo nozīmīgāka ir atkarība no valsts atbalsta, jo izteiktāka ir norāde par nepieciešamību veikt padziļinātu pārstrukturēšanu, lai nodrošinātu ilgtermiņa dzīvotspēju. Turklāt atsevišķajā novērtējumā tiks ņemta vērā konkrētā situācija tirgos, un smaga satricinājuma gadījumā, kas apdraud finanšu stabilitāti vienā vai vairākās EBTA valstīs, pārstrukturēšanas ietvars tiks piemērots atbilstīgi elastīgā veidā. |
| --- | --- |

27.

Novērtējot banku pārstrukturēšanas vajadzības, Iestāde ņems vērā katras iestādes konkrēto situāciju, pakāpi, kādā šāda pārstrukturēšana ir nepieciešama, lai atjaunotu dzīvotspēju bez papildu valsts atbalsta, kā arī iepriekš izmantoto valsts atbalstu. Parasti, jo nozīmīgāka ir atkarība no valsts atbalsta, jo izteiktāka ir norāde par nepieciešamību veikt padziļinātu pārstrukturēšanu, lai nodrošinātu ilgtermiņa dzīvotspēju. Turklāt atsevišķajā novērtējumā tiks ņemta vērā konkrētā situācija tirgos, un smaga satricinājuma gadījumā, kas apdraud finanšu stabilitāti vienā vai vairākās EBTA valstīs, pārstrukturēšanas ietvars tiks piemērots atbilstīgi elastīgā veidā.

| 28. | Pārstrukturēšanas plāna pieprasīšana bankām, kas saņem strukturālu atbalstu (t. i., rekapitalizācijas un/vai samazinātas vērtības aktīvu pasākumi), tajā pašā laikā akceptējot, ka vienīgi refinansēšanas garantiju izmantošana joprojām neradītu prasību iesniegt pārstrukturēšanas plānu, raida signālu, ka bankām ir jāgatavojas atgriezties pie normāliem tirgus mehānismiem bez valsts atbalsta, finanšu nozarei pakāpeniski izejot no krīzes apstākļiem. Tas dod stimulu atsevišķām iestādēm, kam joprojām ir nepieciešams atbalsts, lai paātrinātu nepieciešamo pārstrukturēšanu. Tajā pašā laikā tas piedāvā pietiekamu elastību, lai pienācīgi ņemtu vērā iespējami daudzveidīgus apstākļus, kas ietekmē dažādu banku situāciju vai valstu finanšu tirgus. Tas arī ņem vērā vispārējas vai konkrētas valsts finanšu stabilitātes pasliktināšanās iespēju, ko šobrīd nevar izslēgt, ņemot vērā vēl pastāvošo nestabilitāti saistībā ar finanšu tirgu atveseļošanos. |
| --- | --- |

28.

Pārstrukturēšanas plāna pieprasīšana bankām, kas saņem strukturālu atbalstu (t. i., rekapitalizācijas un/vai samazinātas vērtības aktīvu pasākumi), tajā pašā laikā akceptējot, ka vienīgi refinansēšanas garantiju izmantošana joprojām neradītu prasību iesniegt pārstrukturēšanas plānu, raida signālu, ka bankām ir jāgatavojas atgriezties pie normāliem tirgus mehānismiem bez valsts atbalsta, finanšu nozarei pakāpeniski izejot no krīzes apstākļiem. Tas dod stimulu atsevišķām iestādēm, kam joprojām ir nepieciešams atbalsts, lai paātrinātu nepieciešamo pārstrukturēšanu. Tajā pašā laikā tas piedāvā pietiekamu elastību, lai pienācīgi ņemtu vērā iespējami daudzveidīgus apstākļus, kas ietekmē dažādu banku situāciju vai valstu finanšu tirgus. Tas arī ņem vērā vispārējas vai konkrētas valsts finanšu stabilitātes pasliktināšanās iespēju, ko šobrīd nevar izslēgt, ņemot vērā vēl pastāvošo nestabilitāti saistībā ar finanšu tirgu atveseļošanos.

5.   Piemērošanas laikposms, vispārējas prognozes

| 29. | EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērojamības un Pārstrukturēšanas pamatnostādņu darbības pagarināšana būs no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (26). Šis pagarinājums, piemērojot mainītus nosacījumus, jāskata arī saistībā ar pakāpenisku pāreju uz valsts atbalsta pamatnostādņu banku glābšanai un pārstrukturēšanai pastāvīgāku režīmu, pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kas, ja to pieļauj tirgus apstākļi, jāpiemēro no 2012. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

29.

EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērojamības un Pārstrukturēšanas pamatnostādņu darbības pagarināšana būs no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (26). Šis pagarinājums, piemērojot mainītus nosacījumus, jāskata arī saistībā ar pakāpenisku pāreju uz valsts atbalsta pamatnostādņu banku glābšanai un pārstrukturēšanai pastāvīgāku režīmu, pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kas, ja to pieļauj tirgus apstākļi, jāpiemēro no 2012. gada 1. janvāra.

---

(1)  EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes, kuras Iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī un kuras ir publicētas OV L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 32, 3.9.1994., 1. lpp. Pamatnostādnēs jaunākie grozījumi izdarīti 2008. gada 17. decembrī (“valsts atbalsta pamatnostādnes”). Valsts atbalsta pamatnostādņu atjauninātā versija ir publicēta Iestādes tīmekļa vietnē:

http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(2)  Lasītāju ērtības labad finanšu iestādes šajā dokumentā dēvētas vienkārši par “bankām”.

(3)  Lēmums 28/09/COL, 29.1.2009.

(4)  Lēmums 28/09/COL, 29.1.2009.

(5)  Lēmums 191/09/COL, 22.4.2009.

(6)  Lēmums 472/09/COL, 25.11.2009.

(7)  Šos secinājumus Eiropadome apstiprināja savā 2009. gada 11. decembra sanāksmē. Līdzīgā kārtā Eiropas Parlaments 2010. gada 9. marta rezolūcijā par 2008. gada ziņojumu par konkurences politiku

(http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=LV&reference=P7-TA-2010-0050) uzstāja, ka valsts atbalsts finanšu iestādēm nebūtu nepamatoti jāpagarina un ka pēc iespējas drīz būtu jāizstrādā atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģijas.

(8)  Ar elastības klauzulu, kas pieļauj situācijas atkārtotu novērtēšanu un atbilstīgus koriģējošus pasākumus jauna, smaga satricinājuma gadījumā finanšu tirgos Eiropas Ekonomikas zonā vai vienā vai vairākās EBTA valstīs.

(9)  Skatīt tīmekļa vietni http://www.ecb.int/pub/pdf/other/recommendations_on_guaranteesen.pdf.

(10)  Individuāliem paziņojumiem par shēmā neiekļautām valdības garantijām parasti būs vajadzīga garantijas maksa atbilstoši tiem pašiem noteikumiem. Ja uz līdzekļu saņēmēju attiecas restrukturizācijas pienākumi un mazāka maksa varētu būt attaisnota atkarībā no konkrētajiem apstākļiem, šī atkāpe būs jāņem vērā vispārējā restrukturizācijas un to pasākumu novērtējumā, kuri ir vajadzīgi konkurences izkropļojumu samazināšanai.

(11)  Tostarp garantijas, kas aptver saistības ar termiņu viens gads vai mazāk.

(12)  Vai A1 un A2 atkarībā no izmantotās reitinga sistēmas.

(13)  Vai A3 atkarībā no izmantotās reitinga sistēmas.

(14)  Gadījumā, ja dažādu kredītreitinga aģentūru veiktie novērtējumi atšķiras, maksas palielinājuma aprēķinam izmantojamais reitings ir augstākais reitings. Brīdis, kad jāpiešķir reitings garantijas maksas noteikšanai, ir garantijas piešķiršanas diena attiecībā uz līdzekļu saņēmēja veikto obligāciju īpašu emisiju.

(15)  Piemēram, ECB 2008. gada oktobra ieteikumos izklāstītā CDS atsauces posma atjauninājums, kā rezultātā uzskatāmi tiek panākts palielinājums par vismaz 20 bāzes punktiem to banku gadījumā, kuru reitings ir A+ un A, par 30 bāzes punktiem attiecībā uz bankām ar reitingu A- un par 40 bāzes punktiem attiecībā uz bankām, kuru reitings ir zemāks par A-.

(16)  Novērtējums tiks veikts tad, kad EBTA valsts saņem pieteikumu, lai apstiprinātu garantijas jauna vai atjaunota parāda izdošanai pēc 2011. gada 1. janvāra, un novērtējumā būs iekļauta tā parāda summa, kas jāsedz ar pieprasītajām garantijām, kā arī visas esošās nenokārtotās garantētās saistības attiecībā pret kopējām saistībām/bilanci novērtējuma veikšanas laikā. Attiecībā uz nenokārtotām saistībām, kas pārsniedz robežvērtību pirms 2011. gada 1. janvāra izdotu parādu dēļ, dzīvotspējas pārskats nav nepieciešams, ja vien banka neizdod jaunu parādu, kā rezultātā garantēto saistību apmērs turpina pārsniegt robežvērtību.

(17)  Piemēram, ja attiecībā uz banku jau tiek veikts dzīvotspējas pārskats rekapitalizācijas un garantiju robežvērtības pārsniegšanas dēļ, pārskats ir jāpaplašina ar mērķi apskatīt iemeslus, kāpēc banka joprojām ir atkarīga no valsts garantijām, iekļaut likviditātes pārbaudi un izvērtēt, vai un kādā apmērā ir paredzēts turpmāk izmantot valsts garantiju.

(18)  Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 8. punktā un 2. iedaļā ir norādīts arī uz saistītajām iedaļām Rekapitalizācijas pamatnostādņu 40. punktā un Samazinātas vērtības aktīvu pamatnostādņu V pielikumā.

(19)  Tostarp, piemēram, lielāks garantēto parādu īpatsvars, kura iemesls ir īpaši centieni sabiedrības interesēs un ar attiecīgās EBTA valsts atbalstu saglabāt vai palielināt reālajai ekonomikai paredzēto aizdevumu apmēru, ja šāda rīcība ir saderīga ar kopējo tirgu.

(20)  Pienācīgi ņemot vērā EBTA valsts makroekonomisko stāvokli kopumā un jo īpaši tādus elementus kā valsts risks, kas tieši ietekmē nosacījumus par piekļuvi finansējumam attiecībā uz bankām EBTA valstī.

(21)  Kas izteikta kā līdzekļu saņēmēja reitings vai CDS likmju starpība.

(22)  Lai palielinātu kapitāla rezerves, bankas ir nolēmušas pārdot nestratēģiskus aktīvus, piemēram, rūpnieciskas līdzdalības, vai koncentrēt uzmanību uz konkrētiem ģeogrāfiskiem sektoriem. Šajā jautājumā skatīt: Eiropas Centrālā banka, EU Banking Sector Stability, September 2010.

(23)  Atbilstīgi Eiropas Centrālās bankas datiem banku vispārējais maksātspējas koeficients 2009. gada laikā būtiski palielinājās visās ES dalībvalstīs. Turklāt informācija par atsevišķām lielām bankām Eiropas Savienībā liecina, ka kapitāla koeficientu uzlabošanās turpinājās 2010. gada pirmajā pusē, ko atbalstīja nesadalītās peļņas palielināšanās, kā arī papildu privātā kapitāla piesaiste un publiskā kapitāla iepludināšana dažās bankās. Skatīt: Eiropas Centrālā banka, EU Banking Sector Stability, September 2010.

(24)  Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (BCBS) sagatavotā turpmākā regulatīvā vide, tā sauktā Bāzele III, nosaka virzību jaunu kapitāla noteikumu īstenošanai, kam būtu jāļauj bankām laika gaitā apmierināt jaunās kapitāla vajadzības. Šajā sakarībā ir interesanti atzīmēt, ka, pirmkārt, vairums lielāko banku Eiropas Savienībā pēdējo divu gadu laikā ir nostiprinājušas savas kapitāla rezerves, lai palielinātu zaudējumu mazināšanas spēju, un, otrkārt, pārējām bankām Eiropas Savienībā būtu jābūt pietiekamam laikam (līdz 2019. gadam), lai palielinātu savu kapitāla rezervi, cita starpā izmantojot nesadalīto peļņu. Jāatzīmē arī, ka ar “pārejas pasākumiem”, kas paredzēti jaunajos reglamentējošos noteikumos, ir izveidots “drošības periods” līdz 2018. gada 1. janvārim esošai publiskā sektora kapitāla iepludināšanai. Turklāt kvantitatīvs ietekmes novērtējums, ko veica Bāzeles komiteja un apstiprināja Komisijas aprēķini, norāda uz samērā viduvēju ietekmi uz banku aizdevumiem. Tāpēc nav paredzams, ka jaunās kapitāla prasības ietekmēs šajās pamatnostādnēs izklāstīto priekšlikumu.

(25)  Tas attieksies uz visiem rekapitalizācijas vai samazinātas vērtības aktīvu pasākumiem neatkarīgi no tā, vai tie ir paredzēti kā atsevišķi pasākumi vai tiek piešķirti shēmas kontekstā.

(26)  Esošās vai jaunas banku atbalsta shēmas (neatkarīgi no atbalsta instrumentiem, kas tajās ietverti: garantija, rekapitalizācija, likviditāte, aktīvu glābšana, citi) tiks pagarinātas/apstiprinātas tikai uz sešiem mēnešiem, lai vajadzības gadījumā pieļautu papildu pielāgojumus 2011. gada vidū.

---

Labojumi

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/26

---

Labojums Padomes Īstenošanas regulā (ES) Nr. 400/2010 (2010. gada 26. aprīlis), ar ko paplašina galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Regulu (EK) Nr. 1858/2005 noteikts par cita starpā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu, attiecinot to uz tērauda trošu un tauvu importu, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā, un ar ko izbeidz izmeklēšanu attiecībā uz importu, kas nosūtīts no Malaizijas

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 117, 2010. gada 11. maijs
  )

11. lappusē 1. pantā tabulas otrās slejas “Uzņēmums” ceturtajā ierakstā:

tekstu:

“Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan”

lasīt šādi:

“Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan”.

---