# Euroopan unionin L 309/2011

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2011.309.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 309 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 54. vuosikerta24. marraskuuta 2011 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2011.309.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 309

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

54. vuosikerta24. marraskuuta 2011

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2011/746/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 23 päivänä helmikuuta 2011, valtiontuista C 38/B/04 (ex NN 58/04) ja C 13/06 (ex N 587/05), jotka Italia on myöntänyt yrityksille Portovesme Srl, ILA SpA, Eurallumina SpA ja Syndial SpA
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 956)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/747/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 24 päivänä toukokuuta 2011, Valtiontuesta C 88/97, jonka Ranskan tasavalta on toteuttanut Crédit Mutuelin hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 3436)

   (
  1
  ) | 23 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

2011/746/EU

*

Komission päätös, annettu 23 päivänä helmikuuta 2011, valtiontuista C 38/B/04 (ex NN 58/04) ja C 13/06 (ex N 587/05), jotka Italia on myöntänyt yrityksille Portovesme Srl, ILA SpA, Eurallumina SpA ja Syndial SpA
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 956)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 956)

1

1

2011/747/EU

*

Komission päätös, annettu 24 päivänä toukokuuta 2011, Valtiontuesta C 88/97, jonka Ranskan tasavalta on toteuttanut Crédit Mutuelin hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 3436)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 3436)

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 24.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 309/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 23 päivänä helmikuuta 2011,

valtiontuista C 38/B/04 (ex NN 58/04) ja C 13/06 (ex N 587/05), jotka Italia on myöntänyt yrityksille Portovesme Srl, ILA SpA, Eurallumina SpA ja Syndial SpA

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 956)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/746/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Asia C 38/B/04

| (1) | Kantelijaa edustava asianajotoimisto toi komission tietoon 4 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä kirjeellä useita italialaisissa lehdissä julkaistuja artikkeleja, joiden mukaan Italian valtio aikoi soveltaa sähkön suosituimmuustariffeja tiettyihin Sardiniassa toimiviin yrityksiin. |
| --- | --- |

(1)

Kantelijaa edustava asianajotoimisto toi komission tietoon 4 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä kirjeellä useita italialaisissa lehdissä julkaistuja artikkeleja, joiden mukaan Italian valtio aikoi soveltaa sähkön suosituimmuustariffeja tiettyihin Sardiniassa toimiviin yrityksiin.

| (2) | Kyseiset tariffit oli otettu käyttöön 6 päivänä helmikuuta 2004 annetun pääministerin asetuksen, jäljempänä ’vuoden 2004 asetus’, 1 §:n mukaisesti. Kyseisellä asetuksella oli kaksi erillistä vaikutusta: a) sillä otettiin käyttöön sähkön suosituimmuustariffi, jota sovellettiin yrityksiin Portovesme Srl, ILA Spa ja Eurallumina Spa, ja b) sillä jatkettiin voimassa olleen tariffin soveltamista primaarialumiinin tuottaja Alcoa Trasformazioniin, jäljempänä ’Alcoa’. |
| --- | --- |

(2)

Kyseiset tariffit oli otettu käyttöön 6 päivänä helmikuuta 2004 annetun pääministerin asetuksen, jäljempänä ’vuoden 2004 asetus’, 1 §:n mukaisesti. Kyseisellä asetuksella oli kaksi erillistä vaikutusta: a) sillä otettiin käyttöön sähkön suosituimmuustariffi, jota sovellettiin yrityksiin Portovesme Srl, ILA Spa ja Eurallumina Spa, ja b) sillä jatkettiin voimassa olleen tariffin soveltamista primaarialumiinin tuottaja Alcoa Trasformazioniin, jäljempänä ’Alcoa’.

| (3) | Komissio pyysi 22 päivänä tammikuuta 2004 ja 19 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyillä kirjeillä selvityksiä kyseisistä toimenpiteistä. Italia vastasi 9 päivänä helmikuuta 2004 ja 9 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyillä kirjeillä. Se toimitti lisäselvityksiä 20 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pyysi 22 päivänä tammikuuta 2004 ja 19 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyillä kirjeillä selvityksiä kyseisistä toimenpiteistä. Italia vastasi 9 päivänä helmikuuta 2004 ja 9 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyillä kirjeillä. Se toimitti lisäselvityksiä 20 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä.

| (4) | Komissio ilmoitti Italialle 16 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen toimenpiteen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti Italialle 16 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen toimenpiteen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (5) | Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä. (2) Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(5)

Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä. (2) Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä.

| (6) | Italia esitti huomautuksia 4 päivänä helmikuuta 2005 ja 11 päivänä helmikuuta 2005 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(6)

Italia esitti huomautuksia 4 päivänä helmikuuta 2005 ja 11 päivänä helmikuuta 2005 päivätyillä kirjeillä.

| (7) | Komissio on saanut huomautuksia asianosaisilta, myös kolmelta tuensaajalta sekä eräältä Portovesmen kilpailijalta. Komissio toimitti kyseiset huomautukset 22 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä Italian viranomaisille, joille annettiin mahdollisuus vastata niihin. Italian huomautukset saapuivat 20 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio on saanut huomautuksia asianosaisilta, myös kolmelta tuensaajalta sekä eräältä Portovesmen kilpailijalta. Komissio toimitti kyseiset huomautukset 22 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä Italian viranomaisille, joille annettiin mahdollisuus vastata niihin. Italian huomautukset saapuivat 20 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä.

| (8) | Asia C38/04 jaettiin 29 päivänä lokakuuta 2008 A-osaan, joka koskee Alcoan hyväksi myönnettyä toimenpidettä, ja B-osaan, joka koskee Portovesmeä, ILAa ja Euralluminaa. |
| --- | --- |

(8)

Asia C38/04 jaettiin 29 päivänä lokakuuta 2008 A-osaan, joka koskee Alcoan hyväksi myönnettyä toimenpidettä, ja B-osaan, joka koskee Portovesmeä, ILAa ja Euralluminaa.

| (9) | Marraskuun 19 päivänä 2009 komissio teki Alcoa-yhtiötä koskevan lopullisen kielteisen päätöksen (3), jonka mukaan tuki oli perittävä takaisin. |
| --- | --- |

(9)

Marraskuun 19 päivänä 2009 komissio teki Alcoa-yhtiötä koskevan lopullisen kielteisen päätöksen (3), jonka mukaan tuki oli perittävä takaisin.

1.2   Asia C 13/06

| (10) | Italian viranomaiset jatkoivat Portovesmelle, ILAlle ja Euralluminalle myönnettyjä sähkön suosituimmuustariffeja vuoteen 2010 asti 14 päivänä maaliskuuta 2005 annetun lain nro 35, joka on muutettu 14 päivänä toukokuuta 2005 annetuksi laiksi nro 80/2005 (”Kiireelliset toimenpiteet taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen kehityksen toimintasuunnitelman yhteydessä”), jäljempänä ’laki nro 80/2005’, 11 §:n 12 momentin nojalla. Ne laajensivat tariffin koskemaan myös kloorintuottajayritys Syndial SpA:ta, jolla myös on laitoksia Sardiniassa. |
| --- | --- |

(10)

Italian viranomaiset jatkoivat Portovesmelle, ILAlle ja Euralluminalle myönnettyjä sähkön suosituimmuustariffeja vuoteen 2010 asti 14 päivänä maaliskuuta 2005 annetun lain nro 35, joka on muutettu 14 päivänä toukokuuta 2005 annetuksi laiksi nro 80/2005 (”Kiireelliset toimenpiteet taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen kehityksen toimintasuunnitelman yhteydessä”), jäljempänä ’laki nro 80/2005’, 11 §:n 12 momentin nojalla. Ne laajensivat tariffin koskemaan myös kloorintuottajayritys Syndial SpA:ta, jolla myös on laitoksia Sardiniassa.

| (11) | Komissio vastaanotti 22 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä eräältä Syndialin kilpailijalta kantelun sekä 7 päivänä lokakuuta 2005 ja 7 päivänä joulukuuta 2005 samalta yritykseltä lisäasiakirjoja. |
| --- | --- |

(11)

Komissio vastaanotti 22 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä eräältä Syndialin kilpailijalta kantelun sekä 7 päivänä lokakuuta 2005 ja 7 päivänä joulukuuta 2005 samalta yritykseltä lisäasiakirjoja.

| (12) | Italia ilmoitti toimenpiteestä komissiolle 23 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä ja toimitti lisätietoja 28 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä saatekirjeellä. |
| --- | --- |

(12)

Italia ilmoitti toimenpiteestä komissiolle 23 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä ja toimitti lisätietoja 28 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä saatekirjeellä.

| (13) | Komissio pyysi 22 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka Italian viranomaiset toimittivat 3 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(13)

Komissio pyysi 22 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka Italian viranomaiset toimittivat 3 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä.

| (14) | Tällä välin sama Portovesmen kilpailija, joka oli esittänyt huomautuksia asiassa C 38/b/04, esitti 20 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä kantelun uudesta toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(14)

Tällä välin sama Portovesmen kilpailija, joka oli esittänyt huomautuksia asiassa C 38/b/04, esitti 20 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä kantelun uudesta toimenpiteestä.

| (15) | Komissio ilmoitti Italialle 26 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely lailla nro 80/2005 käyttöön otetun erikoistariffijärjestelmän muuttamisen ja jatkamisen osalta. |
| --- | --- |

(15)

Komissio ilmoitti Italialle 26 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely lailla nro 80/2005 käyttöön otetun erikoistariffijärjestelmän muuttamisen ja jatkamisen osalta.

| (16) | Komissio pyysi Italialta lisäselvityksiä 22 päivänä elokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, johon Italia vastasi 28 päivänä syyskuuta 2006. |
| --- | --- |

(16)

Komissio pyysi Italialta lisäselvityksiä 22 päivänä elokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, johon Italia vastasi 28 päivänä syyskuuta 2006.

| (17) | Menettelyn aloittamisesta tehty komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä. (4) Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(17)

Menettelyn aloittamisesta tehty komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä. (4) Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä.

| (18) | Komissio on saanut huomautuksia asianomaisilta, myös tuensaajilta, kahdelta Portovesmen ja Syndialin kilpailijalta ja yhdeltä uusiutuvan energian tuottajalta. Komissio toimitti kyseiset huomautukset 5 päivänä lokakuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Italian viranomaisille, joille annettiin mahdollisuus vastata. Italian huomautukset saapuivat 1 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(18)

Komissio on saanut huomautuksia asianomaisilta, myös tuensaajilta, kahdelta Portovesmen ja Syndialin kilpailijalta ja yhdeltä uusiutuvan energian tuottajalta. Komissio toimitti kyseiset huomautukset 5 päivänä lokakuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Italian viranomaisille, joille annettiin mahdollisuus vastata. Italian huomautukset saapuivat 1 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä kirjeellä.

| (19) | Italia toimitti lisätietoja 16 päivänä huhtikuuta 2007, 10 päivänä toukokuuta 2007, 14 päivänä toukokuuta 2007 ja 22 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyissä kirjeissä. |
| --- | --- |

(19)

Italia toimitti lisätietoja 16 päivänä huhtikuuta 2007, 10 päivänä toukokuuta 2007, 14 päivänä toukokuuta 2007 ja 22 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyissä kirjeissä.

1.3   Tämän päätöksen soveltamisala

| (20) | Tämä päätös kattaa sekä vuoden 2004 asetuksen 1 §:ssä muiden tuensaajien kuin Alcoan hyväksi myönnetyt tariffit, jäljempänä ’vuoden 2004 tariffit’, että lain nro 80/2005 11 §:n 12 momentissa käyttöön otetut ja myöhemmin Autorità per l’energia elettrica e il gas -viranomaisen, jäljempänä ’AEEG’, päätöksissä määritellyt tariffit, jäljempänä ’vuoden 2005 tariffit’. |
| --- | --- |

(20)

Tämä päätös kattaa sekä vuoden 2004 asetuksen 1 §:ssä muiden tuensaajien kuin Alcoan hyväksi myönnetyt tariffit, jäljempänä ’vuoden 2004 tariffit’, että lain nro 80/2005 11 §:n 12 momentissa käyttöön otetut ja myöhemmin Autorità per l’energia elettrica e il gas -viranomaisen, jäljempänä ’AEEG’, päätöksissä määritellyt tariffit, jäljempänä ’vuoden 2005 tariffit’.

2.   TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

2.1   Kiistanalaiset vuoden 2004 tariffit

| (21) | Vuoden 2004 asetuksen 1 §:ssä laajennettiin 19 päivänä joulukuuta 1995 annetun teollisuus-, kauppa- ja käsiteollisuusministeriön asetuksen, jäljempänä ’Alcoa-asetus’, 2 §:ssä säädettyä tariffikohtelua alumiinin, lyijyn, hopean ja sinkin tuotantoa tai käsittelyä varten tarkoitettuihin energiatoimituksiin, kuitenkin ainoastaan laitoksiin, jotka ovat olleet toiminnassa asetuksen tullessa voimaan ja jotka sijaitsevat saarialueilla, joille on ominaista se, ettei niillä ole siirtoyhteyksiä kansallisiin sähkö- ja kaasuverkkoihin tai että nämä yhteydet ovat riittämättömät. |
| --- | --- |

(21)

Vuoden 2004 asetuksen 1 §:ssä laajennettiin 19 päivänä joulukuuta 1995 annetun teollisuus-, kauppa- ja käsiteollisuusministeriön asetuksen, jäljempänä ’Alcoa-asetus’, 2 §:ssä säädettyä tariffikohtelua alumiinin, lyijyn, hopean ja sinkin tuotantoa tai käsittelyä varten tarkoitettuihin energiatoimituksiin, kuitenkin ainoastaan laitoksiin, jotka ovat olleet toiminnassa asetuksen tullessa voimaan ja jotka sijaitsevat saarialueilla, joille on ominaista se, ettei niillä ole siirtoyhteyksiä kansallisiin sähkö- ja kaasuverkkoihin tai että nämä yhteydet ovat riittämättömät.

| (22) | Tariffikohtelun oli määrä olla väliaikainen ja päättyä, kun siirtoyhteydet kansallisiin sähkö- ja kaasuverkkoihin ovat toteutuneet tai parantuneet, kuitenkin viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2007. |
| --- | --- |

(22)

Tariffikohtelun oli määrä olla väliaikainen ja päättyä, kun siirtoyhteydet kansallisiin sähkö- ja kaasuverkkoihin ovat toteutuneet tai parantuneet, kuitenkin viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2007.

| (23) | Käytännössä vuoden 2004 asetuksella laajennettiin alumiinintuottaja Alcoaan jo sovelletut suosituimmuustariffit koskemaan kolmea Sardiniaan sijoittautunutta, paljon sähköä käyttävää yritystä. Ne olivat sinkin-, hopean- ja lyijyntuottajayritys Portovesme (5), alumiinituotteiden tuottaja ILA ja alumiinioksidintuottaja (6) Eurallumina. |
| --- | --- |

(23)

Käytännössä vuoden 2004 asetuksella laajennettiin alumiinintuottaja Alcoaan jo sovelletut suosituimmuustariffit koskemaan kolmea Sardiniaan sijoittautunutta, paljon sähköä käyttävää yritystä. Ne olivat sinkin-, hopean- ja lyijyntuottajayritys Portovesme (5), alumiinituotteiden tuottaja ILA ja alumiinioksidintuottaja (6) Eurallumina.

| (24) | Lainsäädännössä tariffit vahvistettiin sähkö- ja kaasuenergiasta vastaavan AEEG:n päätöksillä. |
| --- | --- |

(24)

Lainsäädännössä tariffit vahvistettiin sähkö- ja kaasuenergiasta vastaavan AEEG:n päätöksillä.

| (25) | AEEG:n päätöksessä nro 110/04 säädettiin alun perin, että suosituimmuustariffeja sovellettaisiin, mikäli ne hyväksyttäisiin ilmoitusmenettelyssä. Pääministerin kanslia antoi kuitenkin ohjeet, joiden mukaan vuoden 2004 asetuksen tekstistä ei ollut ilmoitettu virallisesti valtiontukisääntöjen mukaisesti, vaan ne oli pelkästään ”esitetty” komissiolle osana ”alustavaa tutkimusta”. Ohjeiden antamisen jälkeen AEEG pani vuoden 2004 asetuksen täytäntöön päätöksellä nro 148/04. (7) |
| --- | --- |

(25)

AEEG:n päätöksessä nro 110/04 säädettiin alun perin, että suosituimmuustariffeja sovellettaisiin, mikäli ne hyväksyttäisiin ilmoitusmenettelyssä. Pääministerin kanslia antoi kuitenkin ohjeet, joiden mukaan vuoden 2004 asetuksen tekstistä ei ollut ilmoitettu virallisesti valtiontukisääntöjen mukaisesti, vaan ne oli pelkästään ”esitetty” komissiolle osana ”alustavaa tutkimusta”. Ohjeiden antamisen jälkeen AEEG pani vuoden 2004 asetuksen täytäntöön päätöksellä nro 148/04. (7)

| (26) | Järjestelmässä tuensaajat saivat korvauksia Alcoa-asetuksessa vahvistetuin edellytyksin. Käytännössä tariffijärjestelmään kuuluvan tuotantolaitoksen korvaus laskettiin siten, että tuotantolaitoksen sähköntoimittajan käyttämästä hinnasta vähennettiin valtion vahvistama suosituimmuushinta, ja saatu erotus kerrottiin tuotantolaitoksen sähkönkulutuksen määrällä. Suosituimmuushintaa (tai ”suosituimmuustariffia”) laskettaessa käytetty menetelmä oli määritelty CIP:n määräyksessä nro 15/1993. Hintaan sovellettiin indeksointimekanismia, joka perustui sähkön tuotantokustannusten vaihteluun Italiassa (nk. Ct-komponentti). Sardinialaisiin tuensaajiin vuonna 2004 sovellettu suosituimmuushinta oli 26–35 euroa/MWh. |
| --- | --- |

(26)

Järjestelmässä tuensaajat saivat korvauksia Alcoa-asetuksessa vahvistetuin edellytyksin. Käytännössä tariffijärjestelmään kuuluvan tuotantolaitoksen korvaus laskettiin siten, että tuotantolaitoksen sähköntoimittajan käyttämästä hinnasta vähennettiin valtion vahvistama suosituimmuushinta, ja saatu erotus kerrottiin tuotantolaitoksen sähkönkulutuksen määrällä. Suosituimmuushintaa (tai ”suosituimmuustariffia”) laskettaessa käytetty menetelmä oli määritelty CIP:n määräyksessä nro 15/1993. Hintaan sovellettiin indeksointimekanismia, joka perustui sähkön tuotantokustannusten vaihteluun Italiassa (nk. Ct-komponentti). Sardinialaisiin tuensaajiin vuonna 2004 sovellettu suosituimmuushinta oli 26–35 euroa/MWh.

| (27) | Järjestelmän hallinnosta vastasi Cassa Conguaglio per il settore elettrico
   (8). Käytännössä tariffijärjestelmä toimi seuraavasti: tuensaajat toimittivat Cassa Conguagliolle kuukausittain tiedot kulutetuista sähkömääristä ja sähköntoimittajille maksamistaan hinnoista. Tämän jälkeen ne saivat Cassa Conguagliolta käteismaksut, jotka oli laskettu seuraavassa esitetyllä tavalla (9). |
| --- | --- |

(27)

Järjestelmän hallinnosta vastasi Cassa Conguaglio per il settore elettrico
   (8). Käytännössä tariffijärjestelmä toimi seuraavasti: tuensaajat toimittivat Cassa Conguagliolle kuukausittain tiedot kulutetuista sähkömääristä ja sähköntoimittajille maksamistaan hinnoista. Tämän jälkeen ne saivat Cassa Conguagliolta käteismaksut, jotka oli laskettu seuraavassa esitetyllä tavalla (9).

| (28) | Korvausten rahoittamiseen tarvittavat varat saatiin keräämällä veronluonteista maksua sähkön käyttäjiltä sähkötariffin (10) A4-komponenttina. |
| --- | --- |

(28)

Korvausten rahoittamiseen tarvittavat varat saatiin keräämällä veronluonteista maksua sähkön käyttäjiltä sähkötariffin (10) A4-komponenttina.

| (29) | Vaikka järjestelmän oli tarkoitus päättyä 30 päivänä kesäkuuta 2007, sen soveltaminen keskeytyi AEEG:n kehotuksesta (11) vähän sen jälkeen, kun komissio oli aloittanut muodollisen tutkintamenettelyn marraskuussa 2004. |
| --- | --- |

(29)

Vaikka järjestelmän oli tarkoitus päättyä 30 päivänä kesäkuuta 2007, sen soveltaminen keskeytyi AEEG:n kehotuksesta (11) vähän sen jälkeen, kun komissio oli aloittanut muodollisen tutkintamenettelyn marraskuussa 2004.

| (30) | Italian toimittamien tietojen mukaan Portovesme ja Eurallumina ovat saaneet avustusta sähkönkulutukseen huhtikuusta lokakuuhun 2004 ja ILA on saanut avustusta sähkönkulutukseen huhtikuusta syyskuuhun 2004. Cassa Conguaglion näille kolmelle yritykselle osana järjestelmää suorittamat maksut (euroina) ovat seuraavat:






  Portovesme Srl | 12 845 892,82 |
| --- | --- | --- |
| Eurallumina SpA | 5 208 152,05 |
| ILA SpA | 291 120,27 |

(30)

Italian toimittamien tietojen mukaan Portovesme ja Eurallumina ovat saaneet avustusta sähkönkulutukseen huhtikuusta lokakuuhun 2004 ja ILA on saanut avustusta sähkönkulutukseen huhtikuusta syyskuuhun 2004. Cassa Conguaglion näille kolmelle yritykselle osana järjestelmää suorittamat maksut (euroina) ovat seuraavat:

Portovesme Srl

12 845 892,82

Eurallumina SpA

5 208 152,05

ILA SpA

291 120,27

2.2   Kiistanalaiset vuoden 2005 tariffit

| (31) | Italian viranomaiset laajensivat lain nro 80/2005 11 §:n 12 momentin mukaan 19 päivänä joulukuuta 1995 annetussa teollisuus-, kauppa- ja käsiteollisuusministeriön asetuksessa tarkoitettua tariffikohtelua alumiinin, lyijyn, hopean ja sinkin tuotantoa tai käsittelyä sekä kloorialkalin tuotantosykliä varten tarkoitettuihin energiatoimituksiin siten, että tässä otettiin huomioon Euroopan markkinoilla vastaaviin toimituksiin sovelletut hinnat, kuitenkin ainoastaan Sardiniassa sijaitseviin laitoksiin, jotka ovat olleet toiminnassa asetuksen tullessa voimaan ja jotka on yhdistetty suurjänniteverkkoihin. Tariffikohtelun edellytyksenä olivat pitkän aikavälin sitoumukset, joista oli määrä sopia tuensaajien, Sardinian paikallisviranomaisten ja toimivaltaisten viranomaisten kesken. |
| --- | --- |

(31)

Italian viranomaiset laajensivat lain nro 80/2005 11 §:n 12 momentin mukaan 19 päivänä joulukuuta 1995 annetussa teollisuus-, kauppa- ja käsiteollisuusministeriön asetuksessa tarkoitettua tariffikohtelua alumiinin, lyijyn, hopean ja sinkin tuotantoa tai käsittelyä sekä kloorialkalin tuotantosykliä varten tarkoitettuihin energiatoimituksiin siten, että tässä otettiin huomioon Euroopan markkinoilla vastaaviin toimituksiin sovelletut hinnat, kuitenkin ainoastaan Sardiniassa sijaitseviin laitoksiin, jotka ovat olleet toiminnassa asetuksen tullessa voimaan ja jotka on yhdistetty suurjänniteverkkoihin. Tariffikohtelun edellytyksenä olivat pitkän aikavälin sitoumukset, joista oli määrä sopia tuensaajien, Sardinian paikallisviranomaisten ja toimivaltaisten viranomaisten kesken.

| (32) | Laissa nro 80/2005 otettiin käyttöön sisällöltään sama tariffijärjestelmä kuin vuonna 2004, jolloin Alcoalle tarkoitettu kohtelu laajennettiin koskemaan muita Sardiniaan sijoittautuneita, paljon sähköä käyttäviä tuensaajia. Käytännössä lakia sovellettiin ainoastaan Portovesmeen, ILAan, Euralluminaan ja Syndialiin (kloorialkalin tuottaja, joka ei aiemmin ollut ollut suosituimmuushintojen piirissä). |
| --- | --- |

(32)

Laissa nro 80/2005 otettiin käyttöön sisällöltään sama tariffijärjestelmä kuin vuonna 2004, jolloin Alcoalle tarkoitettu kohtelu laajennettiin koskemaan muita Sardiniaan sijoittautuneita, paljon sähköä käyttäviä tuensaajia. Käytännössä lakia sovellettiin ainoastaan Portovesmeen, ILAan, Euralluminaan ja Syndialiin (kloorialkalin tuottaja, joka ei aiemmin ollut ollut suosituimmuushintojen piirissä).

| (33) | On huomattava, että vuodesta 2005 suosituimmuushinta ei perustunut enää vuoden 1995 Alcoa-asetuksessa vahvistettuihin tariffeihin, vaan AEEG:n piti määritellä se itsenäisesti siten, että se vastasi tuensaajien kilpailijoiden Euroopan markkinoilla (12) maksamia keskimääräisiä energian hintoja. Hintaa päivitettiin vuosittain. Lain nro 80/2005 11 §:n 13 momentin mukaan 11 (13) ja 12 momentissa tarkoitettuja tariffiedellytyksiä sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 2005 ja AEEG:n oli määrä päivittää niitä sähkön ja kaasun osalta siten, että tariffien nimellisarvo nousee vuosittain 4 prosenttia. Jos jälkimmäinen arvo muodostuu suuremmaksi, prosenttiosuutena käytetään Euroopan pääasiallisten sähköpörssien, erityisesti Amsterdamin ja Frankfurtin, keskimääräistä sähkön tukkuhinnan nousuprosenttia. AEEG esitti päätöksessä nro 217/05 tästä päivitysmekanismista tuensaajille edullisemman tulkinnan, jossa vahvistettiin, että tariffi saattoi nousta enintään 4 prosenttia vuodessa. |
| --- | --- |

(33)

On huomattava, että vuodesta 2005 suosituimmuushinta ei perustunut enää vuoden 1995 Alcoa-asetuksessa vahvistettuihin tariffeihin, vaan AEEG:n piti määritellä se itsenäisesti siten, että se vastasi tuensaajien kilpailijoiden Euroopan markkinoilla (12) maksamia keskimääräisiä energian hintoja. Hintaa päivitettiin vuosittain. Lain nro 80/2005 11 §:n 13 momentin mukaan 11 (13) ja 12 momentissa tarkoitettuja tariffiedellytyksiä sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 2005 ja AEEG:n oli määrä päivittää niitä sähkön ja kaasun osalta siten, että tariffien nimellisarvo nousee vuosittain 4 prosenttia. Jos jälkimmäinen arvo muodostuu suuremmaksi, prosenttiosuutena käytetään Euroopan pääasiallisten sähköpörssien, erityisesti Amsterdamin ja Frankfurtin, keskimääräistä sähkön tukkuhinnan nousuprosenttia. AEEG esitti päätöksessä nro 217/05 tästä päivitysmekanismista tuensaajille edullisemman tulkinnan, jossa vahvistettiin, että tariffi saattoi nousta enintään 4 prosenttia vuodessa.

| (34) | AEEG määritteli samassa päätöksessä eri aloilla vuonna 2005 sovellettavat suosituimmuushinnat seuraavasti:






  Ala, jolla suosituimmuustariffia sovelletaan | Suosituimmuushinta
  EUROA/MWh |
| --- | --- | --- |
| Alumiinin jalostus | 50 |
| Lyijy ja sinkki | 23 |
| Alumiinin tuotanto | 27 |
| Kloorin tuotantosykli | 27 |

(34)

AEEG määritteli samassa päätöksessä eri aloilla vuonna 2005 sovellettavat suosituimmuushinnat seuraavasti:

Ala, jolla suosituimmuustariffia sovelletaan

Suosituimmuushinta

EUROA/MWh

Alumiinin jalostus

50

Lyijy ja sinkki

23

Alumiinin tuotanto

27

Kloorin tuotantosykli

27

| (35) | Vuoden 2005 tariffit, kuten vuoden 2004 tariffitkin, piti rahoittaa veronluonteisella maksulla, jonka olisivat suorittaneet kaikki sähkön loppukäyttäjät sähkön vakiotariffin A4-komponentin kautta. Järjestelmän rahoitusvirtojen hallinta uskottiin jälleen Cassa Conguagliolle. |
| --- | --- |

(35)

Vuoden 2005 tariffit, kuten vuoden 2004 tariffitkin, piti rahoittaa veronluonteisella maksulla, jonka olisivat suorittaneet kaikki sähkön loppukäyttäjät sähkön vakiotariffin A4-komponentin kautta. Järjestelmän rahoitusvirtojen hallinta uskottiin jälleen Cassa Conguagliolle.

| (36) | Suosituimmuustariffin edellytyksenä oli tuensaajien sitoutuminen tekemään tuottavia sijoituksia Sardiniaan paikallishallinnolle esitettävien liiketoimintasuunnitelmien perusteella. Esimerkiksi Portovesme sitoutui investoimaan omaan käyttöön tarkoitettuun sähköntuotantoon tai osallistumaan uusien sähkölaitosten rakentamiseen. |
| --- | --- |

(36)

Suosituimmuustariffin edellytyksenä oli tuensaajien sitoutuminen tekemään tuottavia sijoituksia Sardiniaan paikallishallinnolle esitettävien liiketoimintasuunnitelmien perusteella. Esimerkiksi Portovesme sitoutui investoimaan omaan käyttöön tarkoitettuun sähköntuotantoon tai osallistumaan uusien sähkölaitosten rakentamiseen.

| (37) | Italia ilmoitti lain nro 80/2005 11 §:n 12 momentin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Vuoden 2005 tariffien maksun edellytyksenä oli, että komissio hyväksyy järjestelmän. Näin ollen kyseisiä tariffeja ei pantu täytäntöön. |
| --- | --- |

(37)

Italia ilmoitti lain nro 80/2005 11 §:n 12 momentin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Vuoden 2005 tariffien maksun edellytyksenä oli, että komissio hyväksyy järjestelmän. Näin ollen kyseisiä tariffeja ei pantu täytäntöön.

2.3   Oikeudenkäyntimenettelyt kansallisissa tuomioistuimissa

| (38) | Solvay Chimica Italia ja Solvay Chimica Bussi Spa (yrityksiä, joiden toiminta kattaa kloorialkalin tuotantosyklin ja jotka eivät ole sijoittautuneet Sardiniaan) ovat valittaneet (14) Lombardian alueelliseen hallinto-oikeuteen lain nro 80/2005 11 §:n 12 momentin soveltamiseksi tehdyistä AEEG:n päätöksistä. Niiden mukaan kyseisillä päätöksillä on annettu sääntöjenvastaista valtiontukea ja rikottu muita kansallisia sääntöjä (15). Lombardian alueellinen hallinto-oikeus keskeytti kansallisen oikeudenkäyntimenettelyn odottaessaan komission asiassa C 13/06 aloittaman valtiontukimenettelyn päätelmiä. |
| --- | --- |

(38)

Solvay Chimica Italia ja Solvay Chimica Bussi Spa (yrityksiä, joiden toiminta kattaa kloorialkalin tuotantosyklin ja jotka eivät ole sijoittautuneet Sardiniaan) ovat valittaneet (14) Lombardian alueelliseen hallinto-oikeuteen lain nro 80/2005 11 §:n 12 momentin soveltamiseksi tehdyistä AEEG:n päätöksistä. Niiden mukaan kyseisillä päätöksillä on annettu sääntöjenvastaista valtiontukea ja rikottu muita kansallisia sääntöjä (15). Lombardian alueellinen hallinto-oikeus keskeytti kansallisen oikeudenkäyntimenettelyn odottaessaan komission asiassa C 13/06 aloittaman valtiontukimenettelyn päätelmiä.

2.4   Kasautuminen aiempien sisämarkkinoille soveltumattomien tukien kanssa –Deggendorf

| (39) | Italia ilmoitti menettelyn aloittamisen jälkeen, ettei Eurallumina ollut maksanut takaisin sisämarkkinoille soveltumatonta tukea asiassa C 80/01 (16) (tuki alumiinioksidin tuotantoon), mutta että Euralluminan mukaan Sardinian autonominen alue oli antanut 8 päivänä toukokuuta 2006 asiaan liittyvän takaisinperintämääräyksen. |
| --- | --- |

(39)

Italia ilmoitti menettelyn aloittamisen jälkeen, ettei Eurallumina ollut maksanut takaisin sisämarkkinoille soveltumatonta tukea asiassa C 80/01 (16) (tuki alumiinioksidin tuotantoon), mutta että Euralluminan mukaan Sardinian autonominen alue oli antanut 8 päivänä toukokuuta 2006 asiaan liittyvän takaisinperintämääräyksen.

3.   PÄÄTÖS ALOITTAA SEUT-SOPIMUKSEN 108 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETTU MENETTELY

| (40) | Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta perustui seuraavassa esitettäviin syihin. |
| --- | --- |

(40)

Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta perustui seuraavassa esitettäviin syihin.

3.1   Asia C 38/B/04

| (41) | Komissio arvioi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään (17), olisiko mahdollista katsoa, etteivät vuoden 2004 tariffit Portovesmen, ILAn ja Euralluminan hyväksi olleet valtiontukea, sillä perusteella, että ne olivat samanlaisia kuin Alcoalle vuonna 1996 myönnetty suosituimmuustariffi, jota komissio ei ollut katsonut valtiontueksi 4 päivänä joulukuuta 1996 tekemässään päätöksessä (18), jäljempänä ’Alumix-päätös’. |
| --- | --- |

(41)

Komissio arvioi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään (17), olisiko mahdollista katsoa, etteivät vuoden 2004 tariffit Portovesmen, ILAn ja Euralluminan hyväksi olleet valtiontukea, sillä perusteella, että ne olivat samanlaisia kuin Alcoalle vuonna 1996 myönnetty suosituimmuustariffi, jota komissio ei ollut katsonut valtiontueksi 4 päivänä joulukuuta 1996 tekemässään päätöksessä (18), jäljempänä ’Alumix-päätös’.

| (42) | Komissio katsoi asiassa, että uusi tariffi näytti poikkeavan Alumix-tariffista, sillä sen oli myöntänyt suoraan Italian monopoliasemassa oleva sähköntuottaja ENEL, kun taas uuteen tariffiin sisältyi valtion valikoivaa tukea, jolla korvattiin tuensaajien omien sähköntoimittajiensa kanssa sopiman markkinahinnan ja vuonna 1996 vahvistetun suosituimmuushinnan välinen erotus. Komissio katsoi, ettei vuoden 2004 asetuksella, joka ei ollut valtiontukea, otettu voimassa olevan toimenpiteen piiriin uusia tuensaajia, vaan sillä pikemminkin otettiin käyttöön uusi järjestely kyseisten kolmen yrityksen hyväksi uudella rahoitusmekanismilla, joka oli hyvin erilainen kuin Alumix-tariffi. |
| --- | --- |

(42)

Komissio katsoi asiassa, että uusi tariffi näytti poikkeavan Alumix-tariffista, sillä sen oli myöntänyt suoraan Italian monopoliasemassa oleva sähköntuottaja ENEL, kun taas uuteen tariffiin sisältyi valtion valikoivaa tukea, jolla korvattiin tuensaajien omien sähköntoimittajiensa kanssa sopiman markkinahinnan ja vuonna 1996 vahvistetun suosituimmuushinnan välinen erotus. Komissio katsoi, ettei vuoden 2004 asetuksella, joka ei ollut valtiontukea, otettu voimassa olevan toimenpiteen piiriin uusia tuensaajia, vaan sillä pikemminkin otettiin käyttöön uusi järjestely kyseisten kolmen yrityksen hyväksi uudella rahoitusmekanismilla, joka oli hyvin erilainen kuin Alumix-tariffi.

| (43) | Menettelyn aloittamisesta annetussa päätöksessä määriteltiin vuoden 2004 asetus toimintatueksi ja tarkasteltiin, voitaisiinko tällainen tuki hyväksyä alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (19) nojalla sillä perusteella, että Sardinia oli vuoden 2006 loppuun SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tukialue. Komissio epäili, voitaisiinko tuki hyväksyä tällä perusteella, koska kyseinen tapauskohtainen tuki, jota myönnettiin rajoitetulle määrälle yrityksiä, ei vaikuttanut edistävän aluekehitystä. |
| --- | --- |

(43)

Menettelyn aloittamisesta annetussa päätöksessä määriteltiin vuoden 2004 asetus toimintatueksi ja tarkasteltiin, voitaisiinko tällainen tuki hyväksyä alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (19) nojalla sillä perusteella, että Sardinia oli vuoden 2006 loppuun SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tukialue. Komissio epäili, voitaisiinko tuki hyväksyä tällä perusteella, koska kyseinen tapauskohtainen tuki, jota myönnettiin rajoitetulle määrälle yrityksiä, ei vaikuttanut edistävän aluekehitystä.

| (44) | Komissio esitti epäilynsä siitä, että toimenpiteellä saattoi olla sähkön verotuksen tasoon vähentävä vaikutus. Kyseisen alennuksen oikeusperustan olisi pitänyt olla energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annettu neuvoston direktiivi 2003/96/EY (20). |
| --- | --- |

(44)

Komissio esitti epäilynsä siitä, että toimenpiteellä saattoi olla sähkön verotuksen tasoon vähentävä vaikutus. Kyseisen alennuksen oikeusperustan olisi pitänyt olla energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annettu neuvoston direktiivi 2003/96/EY (20).

3.2   Asia C 13/06

| (45) | Komissio vahvisti 27 päivänä huhtikuuta 2006 tekemässään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että vuoden 2005 tariffijärjestelmä oli uutta toimintatukea. |
| --- | --- |

(45)

Komissio vahvisti 27 päivänä huhtikuuta 2006 tekemässään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että vuoden 2005 tariffijärjestelmä oli uutta toimintatukea.

| (46) | Komissio tarkasteli, oliko suosituimmuustariffi mahdollista hyväksyä alueellisena toimintatukena alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen nojalla, sillä perusteella, että Sardinia oli vuoden 2006 loppuun asti SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a kohdassa tarkoitettu tukialue. |
| --- | --- |

(46)

Komissio tarkasteli, oliko suosituimmuustariffi mahdollista hyväksyä alueellisena toimintatukena alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen nojalla, sillä perusteella, että Sardinia oli vuoden 2006 loppuun asti SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a kohdassa tarkoitettu tukialue.

| (47) | Vaikka Italia oli vahvasti sitä mieltä, että sähkön korkea hinta haittaa saaren kehitystä, komissio totesi, ettei Italia ollut osoittanut Sardinian hintojen olleen merkittävästi muita korkeampia keskimäärin tai erityisesti paljon sähköä käyttävien yritysten (21) osalta. Komissio huomautti, että Sardinian sähköntuotannossa vallitseva ylikapasiteetti vain kannusti tuottajia myymään sähköä mahdollisimman alhaiseen hintaan siihen asti, kunnes sähkönsiirtoyhteyksiin liittyvät hankkeet saataisiin päätökseen (tätä oli ennakoitu vuodeksi 2010) ja ne pystyisivät viemään sähköä Sardiniasta. |
| --- | --- |

(47)

Vaikka Italia oli vahvasti sitä mieltä, että sähkön korkea hinta haittaa saaren kehitystä, komissio totesi, ettei Italia ollut osoittanut Sardinian hintojen olleen merkittävästi muita korkeampia keskimäärin tai erityisesti paljon sähköä käyttävien yritysten (21) osalta. Komissio huomautti, että Sardinian sähköntuotannossa vallitseva ylikapasiteetti vain kannusti tuottajia myymään sähköä mahdollisimman alhaiseen hintaan siihen asti, kunnes sähkönsiirtoyhteyksiin liittyvät hankkeet saataisiin päätökseen (tätä oli ennakoitu vuodeksi 2010) ja ne pystyisivät viemään sähköä Sardiniasta.

| (48) | Italia ei myöskään ollut selittänyt, miksi korkeammat hinnat muodostavat alueellisen haitan tai miten tariffi edistää aluekehitystä. Tämän vuoksi komissio epäili tuen välttämättömyyttä. |
| --- | --- |

(48)

Italia ei myöskään ollut selittänyt, miksi korkeammat hinnat muodostavat alueellisen haitan tai miten tariffi edistää aluekehitystä. Tämän vuoksi komissio epäili tuen välttämättömyyttä.

| (49) | Komissio epäili lisäksi, ettei kyseinen tapauskohtainen tuki ollut oikeassa suhteessa alueellisiin haittoihin myöskään suosituimmuushinnan laskentamenetelmän osalta, sillä kyseinen hinta ei vastannut muualla Italiassa sovellettuja hintoja, vaan perustui paljon sähköä kuluttavien käyttäjien Euroopassa maksamiin keskihintoihin. |
| --- | --- |

(49)

Komissio epäili lisäksi, ettei kyseinen tapauskohtainen tuki ollut oikeassa suhteessa alueellisiin haittoihin myöskään suosituimmuushinnan laskentamenetelmän osalta, sillä kyseinen hinta ei vastannut muualla Italiassa sovellettuja hintoja, vaan perustui paljon sähköä kuluttavien käyttäjien Euroopassa maksamiin keskihintoihin.

| (50) | Komissio totesi, että toimenpiteen kesto oli yli viisi vuotta (joka yleensä on alueellisten toimintatukien enimmäispituus) eikä tuki alentunut tosiasiallisesti, sillä tariffin korotus oli rajoitettu 4 prosenttiin. |
| --- | --- |

(50)

Komissio totesi, että toimenpiteen kesto oli yli viisi vuotta (joka yleensä on alueellisten toimintatukien enimmäispituus) eikä tuki alentunut tosiasiallisesti, sillä tariffin korotus oli rajoitettu 4 prosenttiin.

| (51) | Vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (22) kattaman ajanjakson osalta komissio huomautti, ettei Sardinia ole tulevaisuudessa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue varsinkaan toimintatukien osalta. Komissio katsoi, että vaikka alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen perusteella voidaan soveltaa kahden vuoden siirtymäaikaa, jotta voimassa olevat toimintatukiohjelmat voidaan lakkauttaa lineaarisesti, ei vaikuttanut olevan asianmukaista sallia uusien toimintatukien käyttöönotto vain muutamaksi kuukaudeksi ennen kuin ne olisi lakkautettava asteittain, varsinkin kun otetaan huomioon esitetyt epäilyt ja tuen kilpailua vääristävä vaikutus. |
| --- | --- |

(51)

Vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (22) kattaman ajanjakson osalta komissio huomautti, ettei Sardinia ole tulevaisuudessa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue varsinkaan toimintatukien osalta. Komissio katsoi, että vaikka alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen perusteella voidaan soveltaa kahden vuoden siirtymäaikaa, jotta voimassa olevat toimintatukiohjelmat voidaan lakkauttaa lineaarisesti, ei vaikuttanut olevan asianmukaista sallia uusien toimintatukien käyttöönotto vain muutamaksi kuukaudeksi ennen kuin ne olisi lakkautettava asteittain, varsinkin kun otetaan huomioon esitetyt epäilyt ja tuen kilpailua vääristävä vaikutus.

| (52) | Komissio esitti lopuksi epäilyjä mahdollisuudesta hyväksyä Portovesmen, ILAn, Euralluminan ja Syndialin suosituimmuustariffi alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen nojalla tai muilla perusteilla, joita Italia ei kuitenkaan ollut esittänyt. |
| --- | --- |

(52)

Komissio esitti lopuksi epäilyjä mahdollisuudesta hyväksyä Portovesmen, ILAn, Euralluminan ja Syndialin suosituimmuustariffi alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen nojalla tai muilla perusteilla, joita Italia ei kuitenkaan ollut esittänyt.

| (53) | Komissio totesi, ettei Eurallumina ollut maksanut saamaansa sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta (23) valtiontukea vielä takaisin, eikä se Deggendorf-oikeuskäytännön (24) mukaisesti voinut saada uutta tukea. |
| --- | --- |

(53)

Komissio totesi, ettei Eurallumina ollut maksanut saamaansa sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta (23) valtiontukea vielä takaisin, eikä se Deggendorf-oikeuskäytännön (24) mukaisesti voinut saada uutta tukea.

4.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

4.1   Asia C 38/B/04

| (54) | Komissio kehotti vuonna 2004 tehdyssä muodollisen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämään huomautuksia, ja sai niitä alkuperäiseltä kantelijalta, eräiltä tuensaajilta (Portovesmeltä, Euralluminalta ja Alcoalta) ja muilta asianosaisilta. Tarkasteltavana olevassa asiassa esitetään ainoastaan Portovesmen, ILAn ja Euralluminan hyväksi myönnettyä suosituimmuustariffia koskevat huomautukset. Erityisesti Alcoan esittämiä huomautuksia ei ole otettu mukaan, sillä niistä on keskusteltu kattavasti nimenomaisesti kyseistä yritystä koskevassa päätöksessä (25). |
| --- | --- |

(54)

Komissio kehotti vuonna 2004 tehdyssä muodollisen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämään huomautuksia, ja sai niitä alkuperäiseltä kantelijalta, eräiltä tuensaajilta (Portovesmeltä, Euralluminalta ja Alcoalta) ja muilta asianosaisilta. Tarkasteltavana olevassa asiassa esitetään ainoastaan Portovesmen, ILAn ja Euralluminan hyväksi myönnettyä suosituimmuustariffia koskevat huomautukset. Erityisesti Alcoan esittämiä huomautuksia ei ole otettu mukaan, sillä niistä on keskusteltu kattavasti nimenomaisesti kyseistä yritystä koskevassa päätöksessä (25).

4.1.1   Portovesmen esittämät huomautukset

| (55) | Portovesmen mukaan tariffin tarkoituksena on korjata markkinoiden toimintapuute ja erityisesti Sardiniassa vastikään vapautettujen sähkömarkkinoiden kyvyttömyys tarjota kilpailukykyisiä hintoja vakiintuneiden toimijoiden huomattavan markkinavoiman vuoksi. Portovesmen mukaan ENEL ja Endesa (jonka sähköntuotantolaitokset myytiin sittemmin E.ON:lle) muodostavat duopolin ja pitävät sähkön hinnat Sardiniassa keinotekoisesti Italian keskihintoja vastaavina. Se katsoi, että hintojen, erityisesti suurten sähkönkäyttäjien maksamien hintojen, pitäisi olla Sardiniassa selkeästi alhaisemmat, kun otetaan huomioon sähköntuotannon ylikapasiteetti, jonka pitäisi saada tuottajat myymään sähköä kilpailukykyisin hinnoin. |
| --- | --- |

(55)

Portovesmen mukaan tariffin tarkoituksena on korjata markkinoiden toimintapuute ja erityisesti Sardiniassa vastikään vapautettujen sähkömarkkinoiden kyvyttömyys tarjota kilpailukykyisiä hintoja vakiintuneiden toimijoiden huomattavan markkinavoiman vuoksi. Portovesmen mukaan ENEL ja Endesa (jonka sähköntuotantolaitokset myytiin sittemmin E.ON:lle) muodostavat duopolin ja pitävät sähkön hinnat Sardiniassa keinotekoisesti Italian keskihintoja vastaavina. Se katsoi, että hintojen, erityisesti suurten sähkönkäyttäjien maksamien hintojen, pitäisi olla Sardiniassa selkeästi alhaisemmat, kun otetaan huomioon sähköntuotannon ylikapasiteetti, jonka pitäisi saada tuottajat myymään sähköä kilpailukykyisin hinnoin.

| (56) | Portovesme on sitä mieltä, että suosituimmuushinta vastaa hintaa, jonka yritys olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, eli tilanteessa, jossa sähkömarkkinat olisivat toimineet moitteettomasti. |
| --- | --- |

(56)

Portovesme on sitä mieltä, että suosituimmuushinta vastaa hintaa, jonka yritys olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, eli tilanteessa, jossa sähkömarkkinat olisivat toimineet moitteettomasti.

| (57) | Portovesmen mukaan Cassa Conguagliolta saaduilla korvauksilla (37 euroa/MWh) mukautettiin Portovesmen maksamaa hintaa sen pääkilpailijoiden maksamien hintojen mukaisiksi. Hinnat eivät vääristäneet kilpailua, sillä kaikki EU:n sinkintuottajat maksavat vastaavia hintoja, ja toimenpiteellä ainoastaan kompensoidaan yrityksen epäedullista kilpailuasemaa, joka johtuu Sardinian rakenteellisista ongelmista (esimerkiksi maakaasun puutteesta). |
| --- | --- |

(57)

Portovesmen mukaan Cassa Conguagliolta saaduilla korvauksilla (37 euroa/MWh) mukautettiin Portovesmen maksamaa hintaa sen pääkilpailijoiden maksamien hintojen mukaisiksi. Hinnat eivät vääristäneet kilpailua, sillä kaikki EU:n sinkintuottajat maksavat vastaavia hintoja, ja toimenpiteellä ainoastaan kompensoidaan yrityksen epäedullista kilpailuasemaa, joka johtuu Sardinian rakenteellisista ongelmista (esimerkiksi maakaasun puutteesta).

| (58) | Portovesmen mukaan sinkin, alumiinin ja lyijyn kaltaisten metallien tuotannossa maailmanviitehinta määritetään Lontoon metallipörssissä. Vaihtelut paikallisissa tuotantokustannuksissa eivät näy hintojen vaihteluna maailmanhinnoissa. Erityisesti Portovesmen sinkintuotanto oli niin vähäistä (alle prosentti koko maailman tuotannosta), ettei se voi vaikuttaa maailmanhintoihin. |
| --- | --- |

(58)

Portovesmen mukaan sinkin, alumiinin ja lyijyn kaltaisten metallien tuotannossa maailmanviitehinta määritetään Lontoon metallipörssissä. Vaihtelut paikallisissa tuotantokustannuksissa eivät näy hintojen vaihteluna maailmanhinnoissa. Erityisesti Portovesmen sinkintuotanto oli niin vähäistä (alle prosentti koko maailman tuotannosta), ettei se voi vaikuttaa maailmanhintoihin.

| (59) | Ilman suosituimmuustariffia Portovesmen olisi suljettava oma tuotantolaitoksensa, mutta sulkeminen ei hyödyttäisi EU:n muita sinkintuottajia, sillä ne eivät pystyisi lisäämään omaa tuotantoaan, ja kysyntä tyydytettäisiin tuonnilla EU:n ulkopuolisista maista. Portovesme on sitä mieltä, ettei suosituimmuustariffilla ole vaikutusta EU:n sisäiseen kauppaan. |
| --- | --- |

(59)

Ilman suosituimmuustariffia Portovesmen olisi suljettava oma tuotantolaitoksensa, mutta sulkeminen ei hyödyttäisi EU:n muita sinkintuottajia, sillä ne eivät pystyisi lisäämään omaa tuotantoaan, ja kysyntä tyydytettäisiin tuonnilla EU:n ulkopuolisista maista. Portovesme on sitä mieltä, ettei suosituimmuustariffilla ole vaikutusta EU:n sisäiseen kauppaan.

| (60) | Lisäksi Portovesmen mukaan Cassa Conguaglion suorittamia korvauksia ei maksettu valtion varoista, koska Cassa Conguaglio ainoastaan jakoi loppukäyttäjiltä saatuja yksityisiä varoja uudelleen. |
| --- | --- |

(60)

Lisäksi Portovesmen mukaan Cassa Conguaglion suorittamia korvauksia ei maksettu valtion varoista, koska Cassa Conguaglio ainoastaan jakoi loppukäyttäjiltä saatuja yksityisiä varoja uudelleen.

| (61) | Portovesme toteaa, että energiaintensiivisiltä toimialoilta saatavat maksut ovat tärkeitä, sillä niiden avulla taataan sähkötoimitusten varmuus ja jatkuvuus Sardiniassa sekä vältetään sähköntuotannon tehottomuus, jonka vuoksi loppukäyttäjille saattaisi aiheutua suurempia kuluja. |
| --- | --- |

(61)

Portovesme toteaa, että energiaintensiivisiltä toimialoilta saatavat maksut ovat tärkeitä, sillä niiden avulla taataan sähkötoimitusten varmuus ja jatkuvuus Sardiniassa sekä vältetään sähköntuotannon tehottomuus, jonka vuoksi loppukäyttäjille saattaisi aiheutua suurempia kuluja.

| (62) | Portovesme toteaa lopuksi, että jos se olisi pakotettu sulkemaan oman tuotantolaitoksensa, vaikutukset alueelliselle tuotannolle olisivat vakavia: suoraan menetettäisiin 790 työpaikkaa ja välillisesti 500. |
| --- | --- |

(62)

Portovesme toteaa lopuksi, että jos se olisi pakotettu sulkemaan oman tuotantolaitoksensa, vaikutukset alueelliselle tuotannolle olisivat vakavia: suoraan menetettäisiin 790 työpaikkaa ja välillisesti 500.

4.1.2   Euralluminan esittämät huomautukset

| (63) | Euralluminan mukaan alumiinioksidin tuotantokustannukset Euroopassa ovat korkeammat kuin missään muualla maailmassa erityisesti sähkön ja polttoaineiden korkeampien hintojen ja bauksiitin (26) suurempien kuljetuskustannusten vuoksi. Näitä suurempia kustannuksia ei voida siirtää korkeammiksi hinnoiksi, sillä alumiinioksidin hinta muodostuu Lontoon metallipörssissä eivätkä yksittäiset tuottajat voi määritellä sitä. Näin ollen yrityksen mukaan Euroopan alumiinioksidintuotannolla on epäedullinen kilpailuasema muuhun maailmaan nähden. |
| --- | --- |

(63)

Euralluminan mukaan alumiinioksidin tuotantokustannukset Euroopassa ovat korkeammat kuin missään muualla maailmassa erityisesti sähkön ja polttoaineiden korkeampien hintojen ja bauksiitin (26) suurempien kuljetuskustannusten vuoksi. Näitä suurempia kustannuksia ei voida siirtää korkeammiksi hinnoiksi, sillä alumiinioksidin hinta muodostuu Lontoon metallipörssissä eivätkä yksittäiset tuottajat voi määritellä sitä. Näin ollen yrityksen mukaan Euroopan alumiinioksidintuotannolla on epäedullinen kilpailuasema muuhun maailmaan nähden.

| (64) | Eurallumina toteaa, että eurooppalaisten alumiinioksidijalostamojen yleisten ongelmien lisäksi Sardiniassa vallitsee erityisongelmia, jotka estävät paikallista teollisuutta hyötymästä sähkömarkkinoiden vapautumisesta ja erityisesti vakiintuneiden toimijoiden markkinavoimasta (ks. myös Portovesmen huomautukset johdanto-osan 55 kappaleessa). Eurallumina mainitsee myös maakaasun puutteen Sardinian alumiinioksidintuotannon erityisongelmana, sillä valmistukseen tarvitaan suuria määriä höyryä, jonka tuottamiseen on käytettävä kalleinta raskasta polttoöljyä. |
| --- | --- |

(64)

Eurallumina toteaa, että eurooppalaisten alumiinioksidijalostamojen yleisten ongelmien lisäksi Sardiniassa vallitsee erityisongelmia, jotka estävät paikallista teollisuutta hyötymästä sähkömarkkinoiden vapautumisesta ja erityisesti vakiintuneiden toimijoiden markkinavoimasta (ks. myös Portovesmen huomautukset johdanto-osan 55 kappaleessa). Eurallumina mainitsee myös maakaasun puutteen Sardinian alumiinioksidintuotannon erityisongelmana, sillä valmistukseen tarvitaan suuria määriä höyryä, jonka tuottamiseen on käytettävä kalleinta raskasta polttoöljyä.

| (65) | Euralluminan mukaan Sardinian sähköntuottajien markkinavoima johti vapauttamisen jälkeen sähkön hintojen nousuun: ilman suosituimmuustariffia Eurallumina olisi maksanut sähköstä 65,95 euroa/MWh, kun ennen vapauttamista se maksoi 44 euroa/MWh. Vuoden 2004 tariffilla hinta alennettiin 35 euroon/MWh. |
| --- | --- |

(65)

Euralluminan mukaan Sardinian sähköntuottajien markkinavoima johti vapauttamisen jälkeen sähkön hintojen nousuun: ilman suosituimmuustariffia Eurallumina olisi maksanut sähköstä 65,95 euroa/MWh, kun ennen vapauttamista se maksoi 44 euroa/MWh. Vuoden 2004 tariffilla hinta alennettiin 35 euroon/MWh.

| (66) | Kuten Portovesme, myös Eurallumina esittää, että jos se joutuisi poistumaan markkinoilta, muut eurooppalaiset alumiinioksidintuottajat eivät voisi korvata sitä, sillä niiden oma tuotantokapasiteetti on jo täysin käytössä. Tilalle tulisi tuontia Euroopan ulkopuolisista maista. Euralluminan sulkeminen aiheuttaisi sen, että 400 työpaikkaa menetettäisiin suoraan ja 250 välillisesti. (27) Koska ainoastaan Euralluma toimittaa alumiinioksidia Alcoan sulatolle, alumiinioksidintuotantolaitoksen sulkeminen saattaisi vaarantaa myös Alcoan taloudellisen elinkelpoisuuden Sardiniassa. |
| --- | --- |

(66)

Kuten Portovesme, myös Eurallumina esittää, että jos se joutuisi poistumaan markkinoilta, muut eurooppalaiset alumiinioksidintuottajat eivät voisi korvata sitä, sillä niiden oma tuotantokapasiteetti on jo täysin käytössä. Tilalle tulisi tuontia Euroopan ulkopuolisista maista. Euralluminan sulkeminen aiheuttaisi sen, että 400 työpaikkaa menetettäisiin suoraan ja 250 välillisesti. (27) Koska ainoastaan Euralluma toimittaa alumiinioksidia Alcoan sulatolle, alumiinioksidintuotantolaitoksen sulkeminen saattaisi vaarantaa myös Alcoan taloudellisen elinkelpoisuuden Sardiniassa.

| (67) | Eurallumina toteaa, että vuoden 2004 asetuksella käyttöön otettu tariffi on välttämätön ennen kuin kehitetään uusi infrastruktuuri, jolla poistetaan Sardinian teollisuuteen vaikuttava kilpailuhaitta. |
| --- | --- |

(67)

Eurallumina toteaa, että vuoden 2004 asetuksella käyttöön otettu tariffi on välttämätön ennen kuin kehitetään uusi infrastruktuuri, jolla poistetaan Sardinian teollisuuteen vaikuttava kilpailuhaitta.

4.1.3   Kolmansien huomautukset

| (68) | Eräs Portovesmen kilpailija (sama, joka oli tuonut asian komission tietoon) puuttui asiaan vielä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen jälkeenkin. Se esitti tariffista analyysin, jonka mukaan vuoden 2004 suosituimmuustariffi on sääntöjenvastaista valtiontukea. Kantelija huomauttaa erityisesti, että kiistanalainen tariffijärjestelmä poikkeaa perusteellisesti Alcoalle myönnetystä Alumix-tariffista eikä sitä voida pitää muuna kuin tukena. v toteaa, ettei toimenpidettä voida hyväksyä alueellisena toimintatukena eikä rakenneuudistustukena ja se pitäisi tämän vuoksi katsoa sisämarkkinoille soveltumattomaksi. |
| --- | --- |

(68)

Eräs Portovesmen kilpailija (sama, joka oli tuonut asian komission tietoon) puuttui asiaan vielä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen jälkeenkin. Se esitti tariffista analyysin, jonka mukaan vuoden 2004 suosituimmuustariffi on sääntöjenvastaista valtiontukea. Kantelija huomauttaa erityisesti, että kiistanalainen tariffijärjestelmä poikkeaa perusteellisesti Alcoalle myönnetystä Alumix-tariffista eikä sitä voida pitää muuna kuin tukena. v toteaa, ettei toimenpidettä voida hyväksyä alueellisena toimintatukena eikä rakenneuudistustukena ja se pitäisi tämän vuoksi katsoa sisämarkkinoille soveltumattomaksi.

| (69) | Kloorialkalialalla toimivat Solvay Chimica Italia ja Solvay Chimica Bussi esittivät huomautuksensa vuoden 2004 tariffista heinäkuussa 2005 sen jälkeen kun muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetettu kuukauden määräaika huomautusten esittämiseen oli umpeutunut. Kyseiset yritykset pyysivät myöhästymisestä huolimatta, että ne voitaisiin ottaa huomioon asianosaisena osapuolena. Niiden mukaan sekä vuoden 2004 että vuoden 2005 tariffit ovat sääntöjenvastaista valtiontukea eivätkä sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(69)

Kloorialkalialalla toimivat Solvay Chimica Italia ja Solvay Chimica Bussi esittivät huomautuksensa vuoden 2004 tariffista heinäkuussa 2005 sen jälkeen kun muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetettu kuukauden määräaika huomautusten esittämiseen oli umpeutunut. Kyseiset yritykset pyysivät myöhästymisestä huolimatta, että ne voitaisiin ottaa huomioon asianosaisena osapuolena. Niiden mukaan sekä vuoden 2004 että vuoden 2005 tariffit ovat sääntöjenvastaista valtiontukea eivätkä sovellu sisämarkkinoille.

4.1.4   Italian huomautukset

| (70) | Italian mukaan EU:n sähkömarkkinoilla kilpailu ei ole vielä täysin vapaata, kuten komissiokin on todennut neljännessä vuosikertomuksessaan maakaasun ja sähkön sisämarkkinoiden toteuttamisesta (28). Yritykset, erityisesti sähköä paljoa käyttävät, eivät voi valita sähköntoimittajiaan vapaasti eivätkä hankkia sähköä samanlaisin ehdoin eri jäsenvaltioissa. Tällaiset vaikeudet eivät liity yritysten kaupalliseen toimintakykyyn, vaan johtuvat energiamarkkinoiden rakenteellisista puitteista. EU:n energiamarkkinoiden nykytilanteella on kielteisiä vaikutuksia vapaaseen kilpailuun paljon sähköä kuluttavien käyttäjien markkinoilla. |
| --- | --- |

(70)

Italian mukaan EU:n sähkömarkkinoilla kilpailu ei ole vielä täysin vapaata, kuten komissiokin on todennut neljännessä vuosikertomuksessaan maakaasun ja sähkön sisämarkkinoiden toteuttamisesta (28). Yritykset, erityisesti sähköä paljoa käyttävät, eivät voi valita sähköntoimittajiaan vapaasti eivätkä hankkia sähköä samanlaisin ehdoin eri jäsenvaltioissa. Tällaiset vaikeudet eivät liity yritysten kaupalliseen toimintakykyyn, vaan johtuvat energiamarkkinoiden rakenteellisista puitteista. EU:n energiamarkkinoiden nykytilanteella on kielteisiä vaikutuksia vapaaseen kilpailuun paljon sähköä kuluttavien käyttäjien markkinoilla.

| (71) | Huolimatta alan vapautumisesta Italiassa esiintyy erityisiä rakenteellisia ongelmia, esimerkiksi riittämättömät siirtoyhteydet kansallisen verkon eri osien välillä sekä keskittynyt markkinarakenne. Näissä olosuhteissa vapautuminen ei ole näkynyt paljon sähköä kuluttavien käyttäjien kannalta edullisempina hintoina. Ongelmat ovat erityisen vaikeita Sardiniassa, jossa siirtoyhteydet ovat rajalliset. |
| --- | --- |

(71)

Huolimatta alan vapautumisesta Italiassa esiintyy erityisiä rakenteellisia ongelmia, esimerkiksi riittämättömät siirtoyhteydet kansallisen verkon eri osien välillä sekä keskittynyt markkinarakenne. Näissä olosuhteissa vapautuminen ei ole näkynyt paljon sähköä kuluttavien käyttäjien kannalta edullisempina hintoina. Ongelmat ovat erityisen vaikeita Sardiniassa, jossa siirtoyhteydet ovat rajalliset.

| (72) | Tämän vuoksi Italia esittää, että kysyntäprofiilia vastaava erityistariffijärjestelmä olisi katsottava perustelluksi sääntelytoimenpiteeksi, jonka avulla voidaan simuloida kilpailultaan täysin vapailla markkinoilla toimivia mekanismeja. Kyseisten toimenpiteiden väitetään palauttavan tasavertaiset toimintaedellytykset eri jäsenvaltioissa toimivien, sähköä paljon käyttävien yritysten välille ja poistavan Sardiniassa toimintaansa harjoittaviin yrityksiin kohdistuvat maantieteelliset haitat. Järjestelmässä otetaan huomioon kilpailun vapauttamisen oletetut vaikutukset. Italian mukaan vastaavia toimenpiteitä on toteutettu muissa jäsenvaltioissa, joissa paljon sähköä kuluttaviin käyttäjiin sovelletaan säänneltyjä sähkötariffeja. |
| --- | --- |

(72)

Tämän vuoksi Italia esittää, että kysyntäprofiilia vastaava erityistariffijärjestelmä olisi katsottava perustelluksi sääntelytoimenpiteeksi, jonka avulla voidaan simuloida kilpailultaan täysin vapailla markkinoilla toimivia mekanismeja. Kyseisten toimenpiteiden väitetään palauttavan tasavertaiset toimintaedellytykset eri jäsenvaltioissa toimivien, sähköä paljon käyttävien yritysten välille ja poistavan Sardiniassa toimintaansa harjoittaviin yrityksiin kohdistuvat maantieteelliset haitat. Järjestelmässä otetaan huomioon kilpailun vapauttamisen oletetut vaikutukset. Italian mukaan vastaavia toimenpiteitä on toteutettu muissa jäsenvaltioissa, joissa paljon sähköä kuluttaviin käyttäjiin sovelletaan säänneltyjä sähkötariffeja.

| (73) | Italian mukaan vuoden 2004 asetuksella oli kaksi lisätavoitetta: tukea Sardinian työllisyyttä, joka oli keskittynyt metallialalle, ja pitää yllä riittävää sähkönkysyntää Sardiniassa, jossa oli ylikapasiteettia. |
| --- | --- |

(73)

Italian mukaan vuoden 2004 asetuksella oli kaksi lisätavoitetta: tukea Sardinian työllisyyttä, joka oli keskittynyt metallialalle, ja pitää yllä riittävää sähkönkysyntää Sardiniassa, jossa oli ylikapasiteettia.

| (74) | Italian mukaan uusi tariffijärjestelmä vastaa aikaisempaa Alumix-tariffia, jota komissio ei ollut katsonut valtiontueksi. Erot vanhan ja uuden järjestelmän välillä liittyivät ainoastaan uuteen tariffirakenteeseen, jota energiamarkkinoiden vapauttaminen edellytti. |
| --- | --- |

(74)

Italian mukaan uusi tariffijärjestelmä vastaa aikaisempaa Alumix-tariffia, jota komissio ei ollut katsonut valtiontueksi. Erot vanhan ja uuden järjestelmän välillä liittyivät ainoastaan uuteen tariffirakenteeseen, jota energiamarkkinoiden vapauttaminen edellytti.

| (75) | Italian mukaan tariffijärjestelmä ei ole valtiontukea. Valtion varojen käytön osalta Italia toteaa, että tariffijärjestelmä vastaa järjestelmää, johon yhteisöjen tuomioistuin ei katsonut asiassa PreussenElektra (29) liittyvän valtion varoja. Cassa Conguaglio, joka on järjestelmän tekninen kirjanpidollinen vastuuyksikkö, ei voi käyttää hallinnoimiaan varoja vapaasti. Se, että AEEG ja valtiovarainministeriö voivat tietyssä määrin käyttää määräysvaltaa Cassa Conguaglion toiminnan suhteen, ei tarkoita sitä, että valtio voisi vapaasti käyttää kyseisiä varoja. Tämän vuoksi Italia katsoo, että tariffijärjestelmän rahoittamiseen käytetyt varat ovat täysin yksityisiä. |
| --- | --- |

(75)

Italian mukaan tariffijärjestelmä ei ole valtiontukea. Valtion varojen käytön osalta Italia toteaa, että tariffijärjestelmä vastaa järjestelmää, johon yhteisöjen tuomioistuin ei katsonut asiassa PreussenElektra (29) liittyvän valtion varoja. Cassa Conguaglio, joka on järjestelmän tekninen kirjanpidollinen vastuuyksikkö, ei voi käyttää hallinnoimiaan varoja vapaasti. Se, että AEEG ja valtiovarainministeriö voivat tietyssä määrin käyttää määräysvaltaa Cassa Conguaglion toiminnan suhteen, ei tarkoita sitä, että valtio voisi vapaasti käyttää kyseisiä varoja. Tämän vuoksi Italia katsoo, että tariffijärjestelmän rahoittamiseen käytetyt varat ovat täysin yksityisiä.

| (76) | Italia toteaa lisäksi, ettei tariffilla ole minkäänlaista vaikutusta EU:n sisäiseen kauppaan eikä se voi vääristää kilpailua, koska kyseiset tuotteet ovat perustuotteita, joilla on maailmanmarkkinahinta (ks. Portovesmen huomautukset johdanto-osan 55 kappaleessa). Näiden metallien tuotanto ei myöskään ole kasvanut kysynnän mukaan niin EU:ssa kuin Italiassakaan. Esimerkiksi vuonna 2005 Italian kansallinen tuotanto kattoi vain 12 prosenttia sen omasta alumiinin kysynnästä, 55 prosenttia sinkin kysynnästä ja 80 prosenttia lyijyn kysynnästä. Näiden metallien tuotantovaje siis kasvaa EU:ssa ja Italiassa jatkuvasti, ja kysyntä tyydytetään entistä enemmän tuonnilla kolmansista maista. Jos Italian metalliteollisuus loppuisi, yksikään uusi EU:n toimija ei voisi korvata Italiasta poistunutta kapasiteettia, sillä tuotantolaitokset toimivat jo täydellä teholla, eikä yksikään uusi tai jo toiminnassa oleva tuottaja haluaisi lisätä kapasiteettiaan, koska kohtuuhintaisen sähkön saanti pitkällä aikavälillä on epävarmaa. Tämän vuoksi tuotantokapasiteetin säilyttäminen Italiassa ei voi haitata kilpailua. Koska suosituimmuustariffi ei ole tuensaajien kilpailijoiden sähköstä maksamia keskihintoja alhaisempi, sillä ei edistetty vientiä Sardiniasta muihin jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

(76)

Italia toteaa lisäksi, ettei tariffilla ole minkäänlaista vaikutusta EU:n sisäiseen kauppaan eikä se voi vääristää kilpailua, koska kyseiset tuotteet ovat perustuotteita, joilla on maailmanmarkkinahinta (ks. Portovesmen huomautukset johdanto-osan 55 kappaleessa). Näiden metallien tuotanto ei myöskään ole kasvanut kysynnän mukaan niin EU:ssa kuin Italiassakaan. Esimerkiksi vuonna 2005 Italian kansallinen tuotanto kattoi vain 12 prosenttia sen omasta alumiinin kysynnästä, 55 prosenttia sinkin kysynnästä ja 80 prosenttia lyijyn kysynnästä. Näiden metallien tuotantovaje siis kasvaa EU:ssa ja Italiassa jatkuvasti, ja kysyntä tyydytetään entistä enemmän tuonnilla kolmansista maista. Jos Italian metalliteollisuus loppuisi, yksikään uusi EU:n toimija ei voisi korvata Italiasta poistunutta kapasiteettia, sillä tuotantolaitokset toimivat jo täydellä teholla, eikä yksikään uusi tai jo toiminnassa oleva tuottaja haluaisi lisätä kapasiteettiaan, koska kohtuuhintaisen sähkön saanti pitkällä aikavälillä on epävarmaa. Tämän vuoksi tuotantokapasiteetin säilyttäminen Italiassa ei voi haitata kilpailua. Koska suosituimmuustariffi ei ole tuensaajien kilpailijoiden sähköstä maksamia keskihintoja alhaisempi, sillä ei edistetty vientiä Sardiniasta muihin jäsenvaltioihin.

| (77) | Italia toteaa, että vaikka komissio katsoisi toimenpiteen olevan valtiontukea, tariffi soveltuisi sisämarkkinoille alueellisena toimintatukena, jota Sardinialla on oikeus saada SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(77)

Italia toteaa, että vaikka komissio katsoisi toimenpiteen olevan valtiontukea, tariffi soveltuisi sisämarkkinoille alueellisena toimintatukena, jota Sardinialla on oikeus saada SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla.

| (78) | Italian mukaan Sardinian sähkömarkkinoiden vaikeudet (markkinoiden keskittyneisyys, siirtoyhteyksien heikkous ja tuotannon ylikapasiteetti) ja se, ettei kaasun jakeluverkkoon ole mahdollista päästä, ovat alueellinen haitta, jota pyritään korjaamaan tariffilla. |
| --- | --- |

(78)

Italian mukaan Sardinian sähkömarkkinoiden vaikeudet (markkinoiden keskittyneisyys, siirtoyhteyksien heikkous ja tuotannon ylikapasiteetti) ja se, ettei kaasun jakeluverkkoon ole mahdollista päästä, ovat alueellinen haitta, jota pyritään korjaamaan tariffilla.

| (79) | Italia huomauttaa, että sähkön hinta Italiassa on 38 prosenttia paljon sähköä kuluttavien käyttäjien Euroopassa maksamaa keskiarvoa korkeampi. Tämä aiheuttaa kilpailuongelman, jota myöhemmin ovat Sardiniassa pahentaneet paikallisten sähkömarkkinoiden vaikeudet ja se, ettei maakaasun jakeluverkkoihin ole mahdollista päästä. |
| --- | --- |

(79)

Italia huomauttaa, että sähkön hinta Italiassa on 38 prosenttia paljon sähköä kuluttavien käyttäjien Euroopassa maksamaa keskiarvoa korkeampi. Tämä aiheuttaa kilpailuongelman, jota myöhemmin ovat Sardiniassa pahentaneet paikallisten sähkömarkkinoiden vaikeudet ja se, ettei maakaasun jakeluverkkoihin ole mahdollista päästä.

| (80) | Italian mukaan toimenpiteellä edistetään aluekehitystä, sillä metalliteollisuuden osuus Sardinian taloudesta ja työllisyydestä on merkittävä (metallialan osuus työvoimasta on 12 prosenttia ja aluekohtaisesta teollisuustuotannon BKT:sta 12,2 prosenttia). Tariffilla on myönteisiä vaikutuksia työllisyyteen ja talous- ja yhteiskuntarakenteen säilyttämiseen Sardinian saarella. |
| --- | --- |

(80)

Italian mukaan toimenpiteellä edistetään aluekehitystä, sillä metalliteollisuuden osuus Sardinian taloudesta ja työllisyydestä on merkittävä (metallialan osuus työvoimasta on 12 prosenttia ja aluekohtaisesta teollisuustuotannon BKT:sta 12,2 prosenttia). Tariffilla on myönteisiä vaikutuksia työllisyyteen ja talous- ja yhteiskuntarakenteen säilyttämiseen Sardinian saarella.

| (81) | Italia katsoo, että tariffi on suhteutettu tuensaajiin kohdistuviin haittoihin, koska se on yksinkertaisesti tuonut Sardinian tuottajien maksaman hinnan näiden EU:ssa toimivien kilpailijoiden keskimäärin maksamien hintojen tasolle. |
| --- | --- |

(81)

Italia katsoo, että tariffi on suhteutettu tuensaajiin kohdistuviin haittoihin, koska se on yksinkertaisesti tuonut Sardinian tuottajien maksaman hinnan näiden EU:ssa toimivien kilpailijoiden keskimäärin maksamien hintojen tasolle.

| (82) | Tariffi on myös lyhytkestoinen ja väliaikainen, sillä sen on tarkoitus olla voimassa ainoastaan siihen asti, kunnes saadaan valmiiksi infrastruktuurihankkeet, joilla parannetaan yhteyksiä sähkö- ja kaasuverkkoihin (uusi SAPEI-yhteyskaapeli ja GALSI-kaasuputki (30). |
| --- | --- |

(82)

Tariffi on myös lyhytkestoinen ja väliaikainen, sillä sen on tarkoitus olla voimassa ainoastaan siihen asti, kunnes saadaan valmiiksi infrastruktuurihankkeet, joilla parannetaan yhteyksiä sähkö- ja kaasuverkkoihin (uusi SAPEI-yhteyskaapeli ja GALSI-kaasuputki (30).

| (83) | Italian mukaan toimenpide on myös aleneva, sillä suosituimmuushinta on indeksoitu polttoaineiden hintojen vaihtelun perusteella ja se voi ainoastaan nousta tai pysyä ennallaan. |
| --- | --- |

(83)

Italian mukaan toimenpide on myös aleneva, sillä suosituimmuushinta on indeksoitu polttoaineiden hintojen vaihtelun perusteella ja se voi ainoastaan nousta tai pysyä ennallaan.

4.2   Asia C 13/06

4.2.1   Portovesmen esittämät huomautukset

| (84) | Portovesmen mielestä vuoden 2005 tariffit eivät vääristä kilpailua ja ovat välttämättömiä kyseisten toimialojen elinkelpoisuudelle, ja niiden voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille aluetukina. Yrityksen näkökannat vastaavat Italian näkökantoja (ks. johdanto-osan 87–104 kappale). |
| --- | --- |

(84)

Portovesmen mielestä vuoden 2005 tariffit eivät vääristä kilpailua ja ovat välttämättömiä kyseisten toimialojen elinkelpoisuudelle, ja niiden voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille aluetukina. Yrityksen näkökannat vastaavat Italian näkökantoja (ks. johdanto-osan 87–104 kappale).

4.2.2   Euralluminan huomautukset

| (85) | Myöskään Euralluminan mielestä vuoden 2005 tariffit eivät vääristä kilpailua ja ovat välttämättömiä kyseisten toimialojen elinkelpoisuudelle, ja niiden voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille aluetukina. Yrityksen näkökannat vastaavat Italian näkökantoja. |
| --- | --- |

(85)

Myöskään Euralluminan mielestä vuoden 2005 tariffit eivät vääristä kilpailua ja ovat välttämättömiä kyseisten toimialojen elinkelpoisuudelle, ja niiden voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille aluetukina. Yrityksen näkökannat vastaavat Italian näkökantoja.

4.2.3   Muiden kolmansien huomautukset

| (86) | Samat Portovesmen ja Syndialin kilpailijat, jotka esittivät huomautuksia asiassa C 38/B/04, puuttuivat myös tähän menettelyyn. Molemmat yritykset korostavat, että toimenpide on toimintatukea, jonka ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(86)

Samat Portovesmen ja Syndialin kilpailijat, jotka esittivät huomautuksia asiassa C 38/B/04, puuttuivat myös tähän menettelyyn. Molemmat yritykset korostavat, että toimenpide on toimintatukea, jonka ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

4.2.4   Italian huomautukset

| (87) | Italian mukaan vuoden 2005 tariffit eroavat selkeästi vuonna 2004 sovelletuista tariffeista, sillä ne ovat alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen vaatimusten mukaiset. |
| --- | --- |

(87)

Italian mukaan vuoden 2005 tariffit eroavat selkeästi vuonna 2004 sovelletuista tariffeista, sillä ne ovat alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen vaatimusten mukaiset.

| (88) | Italian mukaan tariffit voitaisiin pinnallisen tarkastelun perusteella luokitella toimintatueksi, mutta itse asiassa ne kuuluvat useiden toimenpiteiden kokonaisuuteen, jolla tuetaan Sardinian aluekehitystä. Italia korostaa erityisesti, että tariffien sekä tuensaajilta edellytetyn pitkän aikavälin investointeja koskevan velvoitteen välillä on suora yhteys. Italia katsoo, että lykkäysehto, jonka mukaan toimenpiteen toteuttamiselle on oltava komission hyväksyntä, todistaa sen olevan luonteeltaan aluetukea. |
| --- | --- |

(88)

Italian mukaan tariffit voitaisiin pinnallisen tarkastelun perusteella luokitella toimintatueksi, mutta itse asiassa ne kuuluvat useiden toimenpiteiden kokonaisuuteen, jolla tuetaan Sardinian aluekehitystä. Italia korostaa erityisesti, että tariffien sekä tuensaajilta edellytetyn pitkän aikavälin investointeja koskevan velvoitteen välillä on suora yhteys. Italia katsoo, että lykkäysehto, jonka mukaan toimenpiteen toteuttamiselle on oltava komission hyväksyntä, todistaa sen olevan luonteeltaan aluetukea.

| (89) | Sardinian alueen ja tuensaajien allekirjoittama yhteisymmärryspöytäkirja on tämän strategian perusta. Se perustuu seuraaviin tekijöihin:






  a) | tuensaajien esittämissä liiketoimintasuunnitelmissa kuvatut tuottavat investoinnit, |
| --- | --- | --- |

(89)

Sardinian alueen ja tuensaajien allekirjoittama yhteisymmärryspöytäkirja on tämän strategian perusta. Se perustuu seuraaviin tekijöihin:

a)

tuensaajien esittämissä liiketoimintasuunnitelmissa kuvatut tuottavat investoinnit,

| b) | nopea hyväksyntä sellaisen energian siirtoyhteyksiin liittyvän infrastruktuurin toteuttamiselle, jonka avulla tuensaajat voivat saada sähkötoimituksia kilpailukykyisillä hinnoilla (GALSI-kaasuputki ja SAPEI-yhteyskaapeli), |
| --- | --- |

b)

nopea hyväksyntä sellaisen energian siirtoyhteyksiin liittyvän infrastruktuurin toteuttamiselle, jonka avulla tuensaajat voivat saada sähkötoimituksia kilpailukykyisillä hinnoilla (GALSI-kaasuputki ja SAPEI-yhteyskaapeli),

| c) | yhdistetyn toimiluvan myöntäminen Sulcisin hiilikaivoksen toimintaan ja uuden hiilivoimalaitoksen rakentamiseen/hallinnointiin sähkön tuottamiseksi tuensaajille ja |
| --- | --- |

c)

yhdistetyn toimiluvan myöntäminen Sulcisin hiilikaivoksen toimintaan ja uuden hiilivoimalaitoksen rakentamiseen/hallinnointiin sähkön tuottamiseksi tuensaajille ja

| d) | suosituimmuustariffit. |
| --- | --- |

d)

suosituimmuustariffit.

| (90) | Italia katsoo, että tariffeja olisi pidettävä talouspoliittisina välineinä: niillä suojataan aloja, jotka ovat uhattuina korkeiden sähkön hintojen vuoksi ja jotka siirtyisivät muuten Italian ja Euroopan ulkopuolelle Euroopan ulkopuolisten, pienemmin tuotantokustannuksin toimivien yritysten aggressiivisen kilpailun vuoksi. Tariffeja sovellettaisiin siihen asti, kunnes suunnitellut infrastruktuurit valmistuvat ja sen myötä syntyvät kilpailukykyiset energian sisämarkkinat. Toimenpide olisi alueellisten valtiontukien hengen mukainen, koska sillä edistettäisiin talouskasvua ja työllisyyttä saarella, jolla energiaintensiivinen tuotanto kärsii kilpailuhaitoista paitsi sähkömarkkinoiden vapautumisen heikon tilanteen vuoksi, myös Sardinian infrastruktuurin poikkeuksellisten, kansallisiin sähkö- ja kaasuverkkoihin johtavien siirtoyhteyksien puutteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(90)

Italia katsoo, että tariffeja olisi pidettävä talouspoliittisina välineinä: niillä suojataan aloja, jotka ovat uhattuina korkeiden sähkön hintojen vuoksi ja jotka siirtyisivät muuten Italian ja Euroopan ulkopuolelle Euroopan ulkopuolisten, pienemmin tuotantokustannuksin toimivien yritysten aggressiivisen kilpailun vuoksi. Tariffeja sovellettaisiin siihen asti, kunnes suunnitellut infrastruktuurit valmistuvat ja sen myötä syntyvät kilpailukykyiset energian sisämarkkinat. Toimenpide olisi alueellisten valtiontukien hengen mukainen, koska sillä edistettäisiin talouskasvua ja työllisyyttä saarella, jolla energiaintensiivinen tuotanto kärsii kilpailuhaitoista paitsi sähkömarkkinoiden vapautumisen heikon tilanteen vuoksi, myös Sardinian infrastruktuurin poikkeuksellisten, kansallisiin sähkö- ja kaasuverkkoihin johtavien siirtoyhteyksien puutteiden vuoksi.

| (91) | Italia lainaa tällaisen yhdennetyn lähestymistavan tueksi kilpailukykyä sekä energia- ja ympäristöasioita käsittelevän korkean tason ryhmän (31) ensimmäistä kertomusta, jonka mukaan energia-alan vapauttamisprosessi ei ole tuottanut tyydyttäviä tuloksia ja siirtoyhteyksiä on parannettava. Italian mukaan on tehtävä pitkän aikavälin toimitussopimuksia, joihin sisältyvät hinnat ovat ennakoitavissa, ja sähkön käyttäjien ja toimittajien välille on synnyttävä kumppanuuksia. Italian mukaan Sardiniaa varten suunnitellut tuet ovat tämänsuuntaisia. Samalla kuitenkin tarvitaan lyhyen aikavälin toimenpiteitä, kuten kyseiset tariffit, joiden avulla varmistetaan Sardinian teollisuuden kilpailukyky ja elinkelpoisuus siihen saakka, kunnes suunnitellut investoinnit toteutuvat ja rakenteelliset ongelmat ratkaistaan. |
| --- | --- |

(91)

Italia lainaa tällaisen yhdennetyn lähestymistavan tueksi kilpailukykyä sekä energia- ja ympäristöasioita käsittelevän korkean tason ryhmän (31) ensimmäistä kertomusta, jonka mukaan energia-alan vapauttamisprosessi ei ole tuottanut tyydyttäviä tuloksia ja siirtoyhteyksiä on parannettava. Italian mukaan on tehtävä pitkän aikavälin toimitussopimuksia, joihin sisältyvät hinnat ovat ennakoitavissa, ja sähkön käyttäjien ja toimittajien välille on synnyttävä kumppanuuksia. Italian mukaan Sardiniaa varten suunnitellut tuet ovat tämänsuuntaisia. Samalla kuitenkin tarvitaan lyhyen aikavälin toimenpiteitä, kuten kyseiset tariffit, joiden avulla varmistetaan Sardinian teollisuuden kilpailukyky ja elinkelpoisuus siihen saakka, kunnes suunnitellut investoinnit toteutuvat ja rakenteelliset ongelmat ratkaistaan.

| (92) | Italia toteaa, ettei sardinialaisten tuensaajien maksamia sähkön hintoja ole mahdollista verrata manner-Italian vastaavien yritysten maksamiin sähkön keskihintoihin, sillä energiaa paljon kuluttavat käyttäjät ostavat sähköä kahdenvälisin sopimuksin, jotka eivät ole julkista tietoa. Italian mukaan komissio on väärässä tehdessään sähköpörssissä rekisteröityihin hintoihin perustuvan vertailun, sillä vain hyvin pieni osa kyseisten yritysten sähkötoimituksista on ostettu tällaisista pörsseistä. |
| --- | --- |

(92)

Italia toteaa, ettei sardinialaisten tuensaajien maksamia sähkön hintoja ole mahdollista verrata manner-Italian vastaavien yritysten maksamiin sähkön keskihintoihin, sillä energiaa paljon kuluttavat käyttäjät ostavat sähköä kahdenvälisin sopimuksin, jotka eivät ole julkista tietoa. Italian mukaan komissio on väärässä tehdessään sähköpörssissä rekisteröityihin hintoihin perustuvan vertailun, sillä vain hyvin pieni osa kyseisten yritysten sähkötoimituksista on ostettu tällaisista pörsseistä.

| (93) | Italian mukaan kahdenvälisiä sopimuksia varten neuvotellut hinnat voivat olla kuluttajalle edullisia ainoastaan, jos nämä voivat valita vapaasti omat toimittajansa ja ostaa sähköä, joka on tuotettu kilpailukykyisellä teknologialla. Tämä ei ole mahdollista Sardiniassa, jossa sähkövoimalat eivät pysty tuottamaan energiaa edullisesti, koska niillä ei ole mahdollisuutta käyttää maakaasua. Lisäksi uusia investointeja nykyaikaisiin tuotantolaitoksiin estää sähkön siirtoyhteyksien rajallisuus, jonka vuoksi sähkön vienti on mahdotonta. Toinen tekijä on markkinoiden keskittyneisyys ja perinteisten toimijoiden rooli. |
| --- | --- |

(93)

Italian mukaan kahdenvälisiä sopimuksia varten neuvotellut hinnat voivat olla kuluttajalle edullisia ainoastaan, jos nämä voivat valita vapaasti omat toimittajansa ja ostaa sähköä, joka on tuotettu kilpailukykyisellä teknologialla. Tämä ei ole mahdollista Sardiniassa, jossa sähkövoimalat eivät pysty tuottamaan energiaa edullisesti, koska niillä ei ole mahdollisuutta käyttää maakaasua. Lisäksi uusia investointeja nykyaikaisiin tuotantolaitoksiin estää sähkön siirtoyhteyksien rajallisuus, jonka vuoksi sähkön vienti on mahdotonta. Toinen tekijä on markkinoiden keskittyneisyys ja perinteisten toimijoiden rooli.

| (94) | Italia katsoo, että näissä olosuhteissa voi olla oikeutettua soveltaa tariffeja, joilla vakautetaan sähkön hinta siihen asti, kunnes sähkömarkkinoilla saadaan aikaan tehokkaampaa kilpailua. Italia toteaa jälleen, että suosituimmuustariffeilla edistetään täysin kilpailuun perustuvien markkinoiden toimintaa. |
| --- | --- |

(94)

Italia katsoo, että näissä olosuhteissa voi olla oikeutettua soveltaa tariffeja, joilla vakautetaan sähkön hinta siihen asti, kunnes sähkömarkkinoilla saadaan aikaan tehokkaampaa kilpailua. Italia toteaa jälleen, että suosituimmuustariffeilla edistetään täysin kilpailuun perustuvien markkinoiden toimintaa.

| (95) | Komissio alkoi epäillä sähköntuotannon ylikapasiteetin vuoksi, olivatko Sardinian sähkön hinnat korkeita manner-Italiaan verrattuna (ylikapasiteetin pitäisi pikemminkin kannustaa tuottajia myymään suurille asiakkaille kilpailukykyisin hinnoin; ks. johdanto-osan 47 kappale). Italia toteaa että Sardinian tuotannon ylikapasiteetti ei voi johtaa kuluttajahintojen laskuun, sillä tässä tapauksessa se on tulosta rajallisista siirtoyhteyksistä, joiden vuoksi on pidettävä yllä hyvin tasaista varakapasiteettia (32), jotta voidaan taata saaren sähköntarjonnan jatkuvuus. Koska tätä varakapasiteettia kuitenkin rahoitetaan kaikilta loppukäyttäjiltä perittävillä maksuilla, sähköntuottajilla ei ole kiinnostusta myydä käyttämätöntä tuotettua sähköä kilpailukykyisemmin hinnoin. |
| --- | --- |

(95)

Komissio alkoi epäillä sähköntuotannon ylikapasiteetin vuoksi, olivatko Sardinian sähkön hinnat korkeita manner-Italiaan verrattuna (ylikapasiteetin pitäisi pikemminkin kannustaa tuottajia myymään suurille asiakkaille kilpailukykyisin hinnoin; ks. johdanto-osan 47 kappale). Italia toteaa että Sardinian tuotannon ylikapasiteetti ei voi johtaa kuluttajahintojen laskuun, sillä tässä tapauksessa se on tulosta rajallisista siirtoyhteyksistä, joiden vuoksi on pidettävä yllä hyvin tasaista varakapasiteettia (32), jotta voidaan taata saaren sähköntarjonnan jatkuvuus. Koska tätä varakapasiteettia kuitenkin rahoitetaan kaikilta loppukäyttäjiltä perittävillä maksuilla, sähköntuottajilla ei ole kiinnostusta myydä käyttämätöntä tuotettua sähköä kilpailukykyisemmin hinnoin.

| (96) | Italian mukaan toimenpide on oikeasuhteinen, sillä AEEG:n vuodeksi 2005 vahvistama hinta (ks. johdanto-osan 34 kappale) vastaa tuensaajien kilpailijoiden EU:ssa maksamaa keskihintaa, jonka sääntelyviranomainen on laskenut objektiivisesti. Italia muistuttaa myös, että vuonna 2005 muissa jäsenvaltioissa, joissa tariffit ovat säänneltyjä, suuret teollisuuskäyttäjät ovat myös maksaneet sähköstään vain 25 euroa/MWh. |
| --- | --- |

(96)

Italian mukaan toimenpide on oikeasuhteinen, sillä AEEG:n vuodeksi 2005 vahvistama hinta (ks. johdanto-osan 34 kappale) vastaa tuensaajien kilpailijoiden EU:ssa maksamaa keskihintaa, jonka sääntelyviranomainen on laskenut objektiivisesti. Italia muistuttaa myös, että vuonna 2005 muissa jäsenvaltioissa, joissa tariffit ovat säänneltyjä, suuret teollisuuskäyttäjät ovat myös maksaneet sähköstään vain 25 euroa/MWh.

| (97) | Edellä esitetyn perusteella Italia kiistää kantelijoiden esittämät tiedot, jotka eivät sen mielestä ole metodologisesti oikeita, sillä niissä yliarvioidaan tuensaajien unionissa toimivien kilpailijoiden sähköstä maksamaa keskihintaa. |
| --- | --- |

(97)

Edellä esitetyn perusteella Italia kiistää kantelijoiden esittämät tiedot, jotka eivät sen mielestä ole metodologisesti oikeita, sillä niissä yliarvioidaan tuensaajien unionissa toimivien kilpailijoiden sähköstä maksamaa keskihintaa.

| (98) | Italian mukaan järjestelmän pituus (kuusi vuotta, ei viisi) on perusteltu energiainfrastruktuurin valmistumisajankohdan vuoksi. |
| --- | --- |

(98)

Italian mukaan järjestelmän pituus (kuusi vuotta, ei viisi) on perusteltu energiainfrastruktuurin valmistumisajankohdan vuoksi.

| (99) | Italia myös vahvistaa, että asteittaisen alenemisen perustetta on noudatettu, sillä tariffeja on päivitetty Amsterdamin ja Frankfurtin pörsseissä kirjattujen vaihtelujen painotetun keskiarvon mukaan, ja tariffit voivat vain nousta, eivät laskea. |
| --- | --- |

(99)

Italia myös vahvistaa, että asteittaisen alenemisen perustetta on noudatettu, sillä tariffeja on päivitetty Amsterdamin ja Frankfurtin pörsseissä kirjattujen vaihtelujen painotetun keskiarvon mukaan, ja tariffit voivat vain nousta, eivät laskea.

| (100) | Tariffit on Italian mukaan liitetty sähköpörssien hintojen vaihteluihin, sillä ne muodostavat objektiivisen vertailukohdan ja edustavat kokonaisvaltaisesti energian hintojen suuntauksia. Italia katsoo kuitenkin, että EU:n paljon sähköä kuluttavien käyttäjien maksamat hinnat ovat yleisesti huomattavasti alhaisemmat kuin sähköpörsseissä kirjatut hinnannousut (kyseiset käyttäjät maksavat hintoja, joista on sovittu kahdenvälisissä tai säänneltyjen tariffien kohdalla valtion vahvistamissa sopimuksissa, joten ne eivät vaihtele yhtä herkästi). |
| --- | --- |

(100)

Tariffit on Italian mukaan liitetty sähköpörssien hintojen vaihteluihin, sillä ne muodostavat objektiivisen vertailukohdan ja edustavat kokonaisvaltaisesti energian hintojen suuntauksia. Italia katsoo kuitenkin, että EU:n paljon sähköä kuluttavien käyttäjien maksamat hinnat ovat yleisesti huomattavasti alhaisemmat kuin sähköpörsseissä kirjatut hinnannousut (kyseiset käyttäjät maksavat hintoja, joista on sovittu kahdenvälisissä tai säänneltyjen tariffien kohdalla valtion vahvistamissa sopimuksissa, joten ne eivät vaihtele yhtä herkästi).

| (101) | Italia toteaa, että Sardinian tariffeihin sovellettava hinnannousu, neljä prosenttia vuodessa, vastaa EU:ssa toimiviin suoriin kilpailijoihin sovellettavaa sähkön hintojen nousua. |
| --- | --- |

(101)

Italia toteaa, että Sardinian tariffeihin sovellettava hinnannousu, neljä prosenttia vuodessa, vastaa EU:ssa toimiviin suoriin kilpailijoihin sovellettavaa sähkön hintojen nousua.

| (102) | Italia huomauttaa, että EU:ssa sovelletaan toimenpiteitä, joilla on vastaavat vaikutukset kuin kiistanalaisilla suosituimmuustariffeilla, ja toteaa, että kaikkia niitä pitäisi arvioida samalla tavoin muodosta riippumatta, sillä kaikkien tavoitteena on varmistaa EU:n energiaintensiivisten toimialojen elinkelpoisuus ja estää niiden siirtyminen kansallisen alueen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(102)

Italia huomauttaa, että EU:ssa sovelletaan toimenpiteitä, joilla on vastaavat vaikutukset kuin kiistanalaisilla suosituimmuustariffeilla, ja toteaa, että kaikkia niitä pitäisi arvioida samalla tavoin muodosta riippumatta, sillä kaikkien tavoitteena on varmistaa EU:n energiaintensiivisten toimialojen elinkelpoisuus ja estää niiden siirtyminen kansallisen alueen ulkopuolelle.

| (103) | Vaikka Sardinia ei ole vuoden 2007 jälkeen enää voinut saada alueellisia toimintatukia, Italian mukaan alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa annetaan mahdollisuus luopua voimassa olevista ohjelmista asteittain tapauksissa, joissa alue ei enää voi hyötyä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta poikkeuksesta. Komissio siis voisi edelleen hyväksyä toimenpiteen vuoden 2007 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaan. Italia on joka tapauksessa sitä mieltä, ettei kiistanalainen toimenpide ole tavanomaista toimintatukea. |
| --- | --- |

(103)

Vaikka Sardinia ei ole vuoden 2007 jälkeen enää voinut saada alueellisia toimintatukia, Italian mukaan alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa annetaan mahdollisuus luopua voimassa olevista ohjelmista asteittain tapauksissa, joissa alue ei enää voi hyötyä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta poikkeuksesta. Komissio siis voisi edelleen hyväksyä toimenpiteen vuoden 2007 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaan. Italia on joka tapauksessa sitä mieltä, ettei kiistanalainen toimenpide ole tavanomaista toimintatukea.

| (104) | Italia toistaa, ettei tariffeilla ole ollut vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Perustelut alumiinin, sinkin ja lyijyn osalta on jo esitetty johdanto-osan 76 kappaleessa. Samat syyt koskevat kemianteollisuutta. Italia korostaa, että vuonna 2003 kemikaaleja tuotiin Italiaan enemmän kuin niitä vietiin Italiasta ja että EU:n ja Italian kemianteollisuuden tuotanto oli ollut laskussa vuodesta 2001. Esimerkiksi Italian PVC-muovin tuotannossa, joka on kloorin suurin käyttökohde, vallitsi tuotantovaje (vuonna 2002 PVC-muovia tuotettiin vain 470 000 tonnia, kun sitä kulutettiin 970 000 tonnia). |
| --- | --- |

(104)

Italia toistaa, ettei tariffeilla ole ollut vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Perustelut alumiinin, sinkin ja lyijyn osalta on jo esitetty johdanto-osan 76 kappaleessa. Samat syyt koskevat kemianteollisuutta. Italia korostaa, että vuonna 2003 kemikaaleja tuotiin Italiaan enemmän kuin niitä vietiin Italiasta ja että EU:n ja Italian kemianteollisuuden tuotanto oli ollut laskussa vuodesta 2001. Esimerkiksi Italian PVC-muovin tuotannossa, joka on kloorin suurin käyttökohde, vallitsi tuotantovaje (vuonna 2002 PVC-muovia tuotettiin vain 470 000 tonnia, kun sitä kulutettiin 970 000 tonnia).

5.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

5.1   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

| (105) | Toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: a) toimenpiteestä on taloudellista etua tuensaajalle, b) toimenpide on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty, c) toimenpide on valikoiva ja d) toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja saattaa vääristää kilpailua EU:ssa. |
| --- | --- |

(105)

Toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: a) toimenpiteestä on taloudellista etua tuensaajalle, b) toimenpide on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty, c) toimenpide on valikoiva ja d) toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja saattaa vääristää kilpailua EU:ssa.

5.1.1   Koituuko toimenpiteestä etua?

| (106) | Italian valtio tuki vuosien 2004 ja 2005 tariffijärjestelmällä sähkön hintaa, jonka tuensaajat ja näiden omat toimittajat olivat neuvotelleet. Esimerkiksi vuonna 2004 Portovesme maksoi ilman korvauksia 63 euroa/MWh (33) ja Eurallumina 65,95 euroa/MWh tuolloin voimassa olleiden kahdenvälisten toimitussopimusten perusteella. Italia ja kyseiset tuensaajat ovat toimittanet nämä luvut eikä niitä aseteta kyseenalaisiksi. |
| --- | --- |

(106)

Italian valtio tuki vuosien 2004 ja 2005 tariffijärjestelmällä sähkön hintaa, jonka tuensaajat ja näiden omat toimittajat olivat neuvotelleet. Esimerkiksi vuonna 2004 Portovesme maksoi ilman korvauksia 63 euroa/MWh (33) ja Eurallumina 65,95 euroa/MWh tuolloin voimassa olleiden kahdenvälisten toimitussopimusten perusteella. Italia ja kyseiset tuensaajat ovat toimittanet nämä luvut eikä niitä aseteta kyseenalaisiksi.

| (107) | Italian toimittamien tietojen mukaan Syndialin toimittajansa kanssa neuvottelema sähkön hinta oli yli 60 euroa/MWh (suosituimmuustariffin avulla se olisi ollut 27 euroa/MWh). Toimenpiteillä pyrittiin siihen, että valtio olisi korvannut tuensaajille ne lisäkustannukset, jotka aiheutuivat sähkön ostamisesta Sardiniassa verrattuna niiden kilpailijoiden EU:ssa maksamiin keskihintoihin. |
| --- | --- |

(107)

Italian toimittamien tietojen mukaan Syndialin toimittajansa kanssa neuvottelema sähkön hinta oli yli 60 euroa/MWh (suosituimmuustariffin avulla se olisi ollut 27 euroa/MWh). Toimenpiteillä pyrittiin siihen, että valtio olisi korvannut tuensaajille ne lisäkustannukset, jotka aiheutuivat sähkön ostamisesta Sardiniassa verrattuna niiden kilpailijoiden EU:ssa maksamiin keskihintoihin.

| (108) | Portovesmen mukaan suosituimmuushinta vastaa täysin kilpailluilla markkinoilla vallitsevaa hintaa eikä näin ollen tuo taloudellista hyötyä. Komissio hylkäsi tämän perustelun Alcoa-asiassa, joka koski käytännössä aivan samanlaista tariffia. Unionin tuomioistuimet ja komissio eivät ole koskaan edun olemassaoloa arvioidessaan ottaneet huomioon paremmin toimivilla hypoteettisilla markkinoilla vallitsevia olosuhteita. Viitekehyksenä on aina pidetty kyseisillä todellisilla markkinoilla vallitsevia olosuhteita. (34) |
| --- | --- |

(108)

Portovesmen mukaan suosituimmuushinta vastaa täysin kilpailluilla markkinoilla vallitsevaa hintaa eikä näin ollen tuo taloudellista hyötyä. Komissio hylkäsi tämän perustelun Alcoa-asiassa, joka koski käytännössä aivan samanlaista tariffia. Unionin tuomioistuimet ja komissio eivät ole koskaan edun olemassaoloa arvioidessaan ottaneet huomioon paremmin toimivilla hypoteettisilla markkinoilla vallitsevia olosuhteita. Viitekehyksenä on aina pidetty kyseisillä todellisilla markkinoilla vallitsevia olosuhteita. (34)

| (109) | Lisäksi edellä esitetyssä näkemyksessä oletetaan, että markkinoiden toimintapuutteet olisivat peruste sille, että jäsenvaltio vahvistaa hinnat, jotka simuloivat todellisia kilpailuolosuhteita (ks. Italian huomautus johdanto-osan 72 kappaleessa). |
| --- | --- |

(109)

Lisäksi edellä esitetyssä näkemyksessä oletetaan, että markkinoiden toimintapuutteet olisivat peruste sille, että jäsenvaltio vahvistaa hinnat, jotka simuloivat todellisia kilpailuolosuhteita (ks. Italian huomautus johdanto-osan 72 kappaleessa).

| (110) | Tämä näkemys ei ole hyväksyttävissä, sillä se on vastoin unionin oikeuskäytännössä vahvistettua periaatetta, jonka mukaan ”se, että jäsenvaltio pyrkii yksipuolisin toimin lähentämään talouselämän tietyn sektorin kilpailuolosuhteita toisissa jäsenvaltioissa vallitseviin kilpailuolosuhteisiin, ei muuta sitä, että kyseiset toimet ovat tukea” (35). Komissio katsoo, että mainittua periaatetta on sovellettava myös, kun jäsenvaltio aikoo lähentää kilpailuolosuhteitaan markkinoihin, joilla kilpailu on täysin vapaata. |
| --- | --- |

(110)

Tämä näkemys ei ole hyväksyttävissä, sillä se on vastoin unionin oikeuskäytännössä vahvistettua periaatetta, jonka mukaan ”se, että jäsenvaltio pyrkii yksipuolisin toimin lähentämään talouselämän tietyn sektorin kilpailuolosuhteita toisissa jäsenvaltioissa vallitseviin kilpailuolosuhteisiin, ei muuta sitä, että kyseiset toimet ovat tukea” (35). Komissio katsoo, että mainittua periaatetta on sovellettava myös, kun jäsenvaltio aikoo lähentää kilpailuolosuhteitaan markkinoihin, joilla kilpailu on täysin vapaata.

| (111) | Jos tätä näkemystä noudatettaisiin, valtiontukea eivät olisi jäsenvaltioiden myöntämät toimenpiteet kahden toimijan vapaasti markkinoilla neuvotteleman hinnan ja teoreettisen hinnan, josta olisi voitu sopia täysin vapaan kilpailun olosuhteissa, välisen erotuksen kattamiseksi. Tämä mitätöisi valtiontukien valvonnan tärkeimmän tavoitteen. |
| --- | --- |

(111)

Jos tätä näkemystä noudatettaisiin, valtiontukea eivät olisi jäsenvaltioiden myöntämät toimenpiteet kahden toimijan vapaasti markkinoilla neuvotteleman hinnan ja teoreettisen hinnan, josta olisi voitu sopia täysin vapaan kilpailun olosuhteissa, välisen erotuksen kattamiseksi. Tämä mitätöisi valtiontukien valvonnan tärkeimmän tavoitteen.

| (112) | Italia toteaa, että nämä tariffit ovat identtisiä Alumix-tariffien kanssa, joita komissio ei katsonut niitä tuiksi (ks. johdanto-osan 74 kappale), joten vastaavasti nyt tarkasteltavia tariffejakaan ei voida pitää tukena. |
| --- | --- |

(112)

Italia toteaa, että nämä tariffit ovat identtisiä Alumix-tariffien kanssa, joita komissio ei katsonut niitä tuiksi (ks. johdanto-osan 74 kappale), joten vastaavasti nyt tarkasteltavia tariffejakaan ei voida pitää tukena.

| (113) | Komissio muistuttaa, että tilanne, johon se otti kantaa Alumix-asiassa, oli hyvin erilainen. Alumix-asiassa tariffin myönsi ENEL, joka oli tuolloin monopolijärjestelmässä sähköä toimittava julkinen laitos sähkömarkkinoilla, joita ei ollut vielä vapautettu. (36) Tässä tilanteessa komission piti tutkia, käyttikö ENEL keinotekoisesti alhaista hintaa vai toimiko se järkevän markkinatoimijan tapaan. Koska ENELillä oli monopoliasema sähköntuottajana ja -jakelijana, komissiolla ei ollut sellaista markkinahintaa, jota se olisi voinut käyttää viitteenä arvioidessaan edun olemassaoloa. Tämän vuoksi komissio otti käyttöön menetelmän määrittääkseen alhaisimman teoreettisen markkinahinnan, jolla järkevä sähköntoimittaja olisi valmis myymään sähköä ”parhaalle asiakkaalleen” |
| --- | --- |

(113)

Komissio muistuttaa, että tilanne, johon se otti kantaa Alumix-asiassa, oli hyvin erilainen. Alumix-asiassa tariffin myönsi ENEL, joka oli tuolloin monopolijärjestelmässä sähköä toimittava julkinen laitos sähkömarkkinoilla, joita ei ollut vielä vapautettu. (36) Tässä tilanteessa komission piti tutkia, käyttikö ENEL keinotekoisesti alhaista hintaa vai toimiko se järkevän markkinatoimijan tapaan. Koska ENELillä oli monopoliasema sähköntuottajana ja -jakelijana, komissiolla ei ollut sellaista markkinahintaa, jota se olisi voinut käyttää viitteenä arvioidessaan edun olemassaoloa. Tämän vuoksi komissio otti käyttöön menetelmän määrittääkseen alhaisimman teoreettisen markkinahinnan, jolla järkevä sähköntoimittaja olisi valmis myymään sähköä ”parhaalle asiakkaalleen”

| (114) | Tätä menetelmää ei kuitenkaan voi soveltaa tilanteessa, jossa loppukäyttäjät neuvottelevat hinnat sähköntoimittajien kanssa vapautetuilla markkinoilla ja näistä hinnoista saadaan jälkeenpäin korvaus. Alumix-päätöstä varten tehty analyysi ja sitä koskevat komission päätelmät eivät siis ole oleellisia tässä asiassa. Sama koskee myös ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 25 päivänä maaliskuuta 2009 antamaa päätöstä (37), jossa vahvistettiin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskeva päätös Alcoa-asiassa (ks. tuomion 132 kohta). |
| --- | --- |

(114)

Tätä menetelmää ei kuitenkaan voi soveltaa tilanteessa, jossa loppukäyttäjät neuvottelevat hinnat sähköntoimittajien kanssa vapautetuilla markkinoilla ja näistä hinnoista saadaan jälkeenpäin korvaus. Alumix-päätöstä varten tehty analyysi ja sitä koskevat komission päätelmät eivät siis ole oleellisia tässä asiassa. Sama koskee myös ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 25 päivänä maaliskuuta 2009 antamaa päätöstä (37), jossa vahvistettiin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskeva päätös Alcoa-asiassa (ks. tuomion 132 kohta).

| (115) | Tähän asiaan ei sovelleta varovaisen markkinatoimijan periaatetta. Asia pitäisi arvioida kyseisen periaatteen kannalta, jos valtio myisi sähköä kyseisille yrityksille suoraan tai puolivaltiollisen laitoksen kautta kuten Alumix-asiassa. Tämä ei kuitenkaan ole tilanne tässä asiassa, jossa sähkön toimitti yksityinen yritys. Tämän vuoksi ei ole tarpeen tarkastella, toisin kuin Alumix-asiassa, toimiko valtio järkevän markkinatoimijan tapaan. |
| --- | --- |

(115)

Tähän asiaan ei sovelleta varovaisen markkinatoimijan periaatetta. Asia pitäisi arvioida kyseisen periaatteen kannalta, jos valtio myisi sähköä kyseisille yrityksille suoraan tai puolivaltiollisen laitoksen kautta kuten Alumix-asiassa. Tämä ei kuitenkaan ole tilanne tässä asiassa, jossa sähkön toimitti yksityinen yritys. Tämän vuoksi ei ole tarpeen tarkastella, toisin kuin Alumix-asiassa, toimiko valtio järkevän markkinatoimijan tapaan.

| (116) | On todettava, että vuosien 2004 ja 2005 korvausjärjestelmällä kevennetään tuensaajien tekemistä toimitussopimuksista aiheutuvia kustannuksia (joiden pitäisi tavallisesti kuulua yritysten talousarvioihin). Vakiintuneen oikeuskäytännön (38) perusteella kiistanalaisilla toimenpiteillä annetaan tuensaajille taloudellista etua. |
| --- | --- |

(116)

On todettava, että vuosien 2004 ja 2005 korvausjärjestelmällä kevennetään tuensaajien tekemistä toimitussopimuksista aiheutuvia kustannuksia (joiden pitäisi tavallisesti kuulua yritysten talousarvioihin). Vakiintuneen oikeuskäytännön (38) perusteella kiistanalaisilla toimenpiteillä annetaan tuensaajille taloudellista etua.

5.1.2   Valikoivuus

| (117) | Sähkön suosituimmuustariffit Italiassa myönnetään ainoastaan yrityksille, joilla on jo toiminnassa olevia Sardiniassa sijaitsevia tuotantolaitoksia, jotka kuuluvat tällaisten toimenpiteiden oikeusperustana olevissa laeissa ja asetuksissa vahvistettuun tyhjentävään luetteloon toimialoista, joten niille myönnetään valikoiva etu. |
| --- | --- |

(117)

Sähkön suosituimmuustariffit Italiassa myönnetään ainoastaan yrityksille, joilla on jo toiminnassa olevia Sardiniassa sijaitsevia tuotantolaitoksia, jotka kuuluvat tällaisten toimenpiteiden oikeusperustana olevissa laeissa ja asetuksissa vahvistettuun tyhjentävään luetteloon toimialoista, joten niille myönnetään valikoiva etu.

5.1.3   Valtion varat ja valtion toimenpide

| (118) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan etua voidaan pitää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, jos se on myönnetty suoraan tai välillisesti valtion varoista (39) ja kyse on valtion toimenpiteestä (40). |
| --- | --- |

(118)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan etua voidaan pitää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, jos se on myönnetty suoraan tai välillisesti valtion varoista (39) ja kyse on valtion toimenpiteestä (40).

| (119) | Kuten edellä johdanto-osan 28 kappaleessa todettiin, nyt kiistanalaiset korvaukset rahoitetaan veronluonteisella maksulla, jonka Cassa Conguaglio kerää sähkötariffin A4-komponentin muodossa. Kyseinen maksu on pakollinen, sillä siitä on säädetty kansallista lainsäädäntöä täytäntöönpanevilla AEEG:n päätöksillä. Cassa Conguaglio on lailla perustettu julkinen laitos, joka hoitaa tehtävänsä AEEG:n päätöksiin perustuvien yksityiskohtaisten ohjeiden pohjalta. |
| --- | --- |

(119)

Kuten edellä johdanto-osan 28 kappaleessa todettiin, nyt kiistanalaiset korvaukset rahoitetaan veronluonteisella maksulla, jonka Cassa Conguaglio kerää sähkötariffin A4-komponentin muodossa. Kyseinen maksu on pakollinen, sillä siitä on säädetty kansallista lainsäädäntöä täytäntöönpanevilla AEEG:n päätöksillä. Cassa Conguaglio on lailla perustettu julkinen laitos, joka hoitaa tehtävänsä AEEG:n päätöksiin perustuvien yksityiskohtaisten ohjeiden pohjalta.

| (120) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kansalliseen lainsäädäntöön perustuvat pakolliset maksut, jotka suoritetaan lailla perustetulle laitokselle, ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja, jos ne on tarkoitettu kyseisen artiklan muut kriteerit täyttävän toimenpiteen rahoittamiseen. (41) |
| --- | --- |

(120)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kansalliseen lainsäädäntöön perustuvat pakolliset maksut, jotka suoritetaan lailla perustetulle laitokselle, ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja, jos ne on tarkoitettu kyseisen artiklan muut kriteerit täyttävän toimenpiteen rahoittamiseen. (41)

| (121) | Italia vetoaa yhteisöjen tuomioistuimen asiassa PreussenElektra (42) antamaan tuomioon perustellakseen näkemyksensä, jonka mukaan kyseistä toimenpidettä ei rahoiteta valtion varoista. Se katsoo, että tariffin rahoittamiseen tarvittavat varat siirretään yksityisiltä oikeushenkilöiltä (sähkön käyttäjät) yksityisille oikeushenkilöille (tuensaajat), ja että valtion rooli rajoittuu sellaisen lain antamiseen, jossa säädetään tarvittavien määrien maksamisesta. Valtiolla ei ole varojen käyttöä koskevaa harkintavaltaa, lukuun ottamatta laissa säädetyn järjestelmän toteuttamista koskevaa. Italia ja eräät tuensaajat katsovat erityisesti, ettei Cassa Conguagliolla ole määräysvaltaa varoihin nähden, vaan sillä on ainoastaan välittävä kirjanpidollinen tehtävä. |
| --- | --- |

(121)

Italia vetoaa yhteisöjen tuomioistuimen asiassa PreussenElektra (42) antamaan tuomioon perustellakseen näkemyksensä, jonka mukaan kyseistä toimenpidettä ei rahoiteta valtion varoista. Se katsoo, että tariffin rahoittamiseen tarvittavat varat siirretään yksityisiltä oikeushenkilöiltä (sähkön käyttäjät) yksityisille oikeushenkilöille (tuensaajat), ja että valtion rooli rajoittuu sellaisen lain antamiseen, jossa säädetään tarvittavien määrien maksamisesta. Valtiolla ei ole varojen käyttöä koskevaa harkintavaltaa, lukuun ottamatta laissa säädetyn järjestelmän toteuttamista koskevaa. Italia ja eräät tuensaajat katsovat erityisesti, ettei Cassa Conguagliolla ole määräysvaltaa varoihin nähden, vaan sillä on ainoastaan välittävä kirjanpidollinen tehtävä.

| (122) | Yhteisöjen tuomioistuin katsoi asiassa PreussenElektra, että yksityisille sähkönjakelijoille asetettu velvollisuus hankkia uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä vähimmäishinnoilla, jotka ovat korkeampia kuin tällaisen sähkön todellinen markkina-arvo, ei ole valtiontukea siltä osin kuin toimenpiteeseen ei liity valtion varojen suoraa tai välillistä siirtämistä. |
| --- | --- |

(122)

Yhteisöjen tuomioistuin katsoi asiassa PreussenElektra, että yksityisille sähkönjakelijoille asetettu velvollisuus hankkia uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä vähimmäishinnoilla, jotka ovat korkeampia kuin tällaisen sähkön todellinen markkina-arvo, ei ole valtiontukea siltä osin kuin toimenpiteeseen ei liity valtion varojen suoraa tai välillistä siirtämistä.

| (123) | Komissio huomauttaa, että asiassa PreussenElektra toimenpiteen rahoittamiseen tarvitut varat siirtyivät suoraan jakelijoilta uusiutuvista energialähteistä energiaa tuottaville yrityksille, eikä niitä siirretty julkisen laitoksen kautta. Kyseisessä järjestelmässä siirretyt summat eivät voineet koskaan olla jäsenvaltion viranomaisten käytettävissä. Nyt tarkasteltavana olevassa asiassa varat siirtyvät julkisen laitoksen Cassa Conguaglion kautta ennen kuin ne ovat lopullisen tuensaajan käytettävissä. Näin ollen asiassa PreussenElektra sovellettu oikeuskäytäntö kuuluu eri asiayhteyteen eikä ole merkityksellinen nyt tarkasteltavan asian kannalta. |
| --- | --- |

(123)

Komissio huomauttaa, että asiassa PreussenElektra toimenpiteen rahoittamiseen tarvitut varat siirtyivät suoraan jakelijoilta uusiutuvista energialähteistä energiaa tuottaville yrityksille, eikä niitä siirretty julkisen laitoksen kautta. Kyseisessä järjestelmässä siirretyt summat eivät voineet koskaan olla jäsenvaltion viranomaisten käytettävissä. Nyt tarkasteltavana olevassa asiassa varat siirtyvät julkisen laitoksen Cassa Conguaglion kautta ennen kuin ne ovat lopullisen tuensaajan käytettävissä. Näin ollen asiassa PreussenElektra sovellettu oikeuskäytäntö kuuluu eri asiayhteyteen eikä ole merkityksellinen nyt tarkasteltavan asian kannalta.

| (124) | Asiassa Pearle (43) sovellettu oikeuskäytäntö ei voi olla Italian tai tuensaajien tukena. Yhteisöjen tuomioistuin päätteli asiassa, että julkisen laitoksen kautta kulkevien maksujen tuotot eivät tietyissä olosuhteissa ole valtion varoja. Siinä eräs toimiala rahoitti toimenpiteet kokonaan itse omasta aloitteestaan. Varat saatiin keräämällä veronluonteista maksua, joka välitettiin julkisen laitoksen kautta, eikä kyseinen laitos voinut koskaan käyttää näitä varoja. Lisäksi osa maksun suorittavista yrityksistä oli samoja kuin ne, jotka hyötyivät toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(124)

Asiassa Pearle (43) sovellettu oikeuskäytäntö ei voi olla Italian tai tuensaajien tukena. Yhteisöjen tuomioistuin päätteli asiassa, että julkisen laitoksen kautta kulkevien maksujen tuotot eivät tietyissä olosuhteissa ole valtion varoja. Siinä eräs toimiala rahoitti toimenpiteet kokonaan itse omasta aloitteestaan. Varat saatiin keräämällä veronluonteista maksua, joka välitettiin julkisen laitoksen kautta, eikä kyseinen laitos voinut koskaan käyttää näitä varoja. Lisäksi osa maksun suorittavista yrityksistä oli samoja kuin ne, jotka hyötyivät toimenpiteestä.

| (125) | Italian mukaan Cassa Conguagliolla ei ole harkintavaltaa varojen maksun suhteen, sillä varoilla on tarkoitus rahoittaa tariffit, eivätkä ne koskaan kuulu julkisen rahoituksen piiriin. Tämä merkitsee sitä, ettei valtio voi käyttää vapaasti kyseisiä varoja, eivätkä ne sen vuoksi ole valtion varoja. |
| --- | --- |

(125)

Italian mukaan Cassa Conguagliolla ei ole harkintavaltaa varojen maksun suhteen, sillä varoilla on tarkoitus rahoittaa tariffit, eivätkä ne koskaan kuulu julkisen rahoituksen piiriin. Tämä merkitsee sitä, ettei valtio voi käyttää vapaasti kyseisiä varoja, eivätkä ne sen vuoksi ole valtion varoja.

| (126) | Ensiksikin on todettava, että vaikka eräät Pearle-asiassa sovelletut perusteet voidaan subjektiivisesti katsoa muita tärkeämmiksi, asiassa ei ole ”keskeistä kriteeriä”. Tuomiossa luetellut edellytykset ovat kumulatiivisia. Tämä on myös ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tulkinta asiassa Earl Salvat (44), jossa se tarkasteli tiettyä veroa kunkin Pearle-asiassa esiin tulleen kriteerin perusteella. |
| --- | --- |

(126)

Ensiksikin on todettava, että vaikka eräät Pearle-asiassa sovelletut perusteet voidaan subjektiivisesti katsoa muita tärkeämmiksi, asiassa ei ole ”keskeistä kriteeriä”. Tuomiossa luetellut edellytykset ovat kumulatiivisia. Tämä on myös ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tulkinta asiassa Earl Salvat (44), jossa se tarkasteli tiettyä veroa kunkin Pearle-asiassa esiin tulleen kriteerin perusteella.

| (127) | Ennen kuin komissio tutki Cassa Conguaglion roolia, se tarkisti, täyttyivätkö muut Pearle-asiassa luetellut perusteet. On selvää, että toisin kuin Pearle-asiassa, kiistanalaiset tariffit otettiin käyttöön valtion aloitteesta, ei jonkin tietyn toimialan aloitteesta. Lisäksi Pearle-asiassa ainoastaan tuensaajat maksoivat kyseisiä varoja, eivätkä julkisen laitoksen toimet tuottaneet etua, joka olisi voinut aiheuttaa valtiolle lisärasituksen. Nyt tarkasteltavana olevassa asiassa tuensaajat eivät vastaa maksun taloudellisesta rasituksesta, joka kohdistuu ainoastaan sähkönkäyttäjiin. Tämän vuoksi Pearle-asiassa sovellettuun oikeuskäytäntöön ei voida vedota riippumatta niiden väitteiden mahdollisesta oikeellisuudesta, joita on esitetty Cassa Conguaglion pelkästä välittävästä kirjanpidollisesta tehtävästä. |
| --- | --- |

(127)

Ennen kuin komissio tutki Cassa Conguaglion roolia, se tarkisti, täyttyivätkö muut Pearle-asiassa luetellut perusteet. On selvää, että toisin kuin Pearle-asiassa, kiistanalaiset tariffit otettiin käyttöön valtion aloitteesta, ei jonkin tietyn toimialan aloitteesta. Lisäksi Pearle-asiassa ainoastaan tuensaajat maksoivat kyseisiä varoja, eivätkä julkisen laitoksen toimet tuottaneet etua, joka olisi voinut aiheuttaa valtiolle lisärasituksen. Nyt tarkasteltavana olevassa asiassa tuensaajat eivät vastaa maksun taloudellisesta rasituksesta, joka kohdistuu ainoastaan sähkönkäyttäjiin. Tämän vuoksi Pearle-asiassa sovellettuun oikeuskäytäntöön ei voida vedota riippumatta niiden väitteiden mahdollisesta oikeellisuudesta, joita on esitetty Cassa Conguaglion pelkästä välittävästä kirjanpidollisesta tehtävästä.

| (128) | Cassa Conguaglion osalta komissio toteaa, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ”ei ole tarpeen erottaa tapauksia, joissa tuen myöntää valtio suoraan, ja tapauksia, joissa tuki myönnetään valtion nimeämän tai perustaman julkisen tai yksityisen elimen välityksellä” (45). Tämän vuoksi se, onko Cassa Conguaglio julkinen vai yksityinen laitos, ei ole määräävä tekijä valtiontukisääntöjä sovellettaessa. Se, että Cassa Conguaglio on julkinen laitos, ei tarkoita automaattisesti sitä, että SEUT-sopimuksen 107 artiklaa sovelletaan. (46) Vastaavasti yksityisen laitoksen myöntämä tuki ei sinällään estä kyseisen artiklan soveltamista. |
| --- | --- |

(128)

Cassa Conguaglion osalta komissio toteaa, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ”ei ole tarpeen erottaa tapauksia, joissa tuen myöntää valtio suoraan, ja tapauksia, joissa tuki myönnetään valtion nimeämän tai perustaman julkisen tai yksityisen elimen välityksellä” (45). Tämän vuoksi se, onko Cassa Conguaglio julkinen vai yksityinen laitos, ei ole määräävä tekijä valtiontukisääntöjä sovellettaessa. Se, että Cassa Conguaglio on julkinen laitos, ei tarkoita automaattisesti sitä, että SEUT-sopimuksen 107 artiklaa sovelletaan. (46) Vastaavasti yksityisen laitoksen myöntämä tuki ei sinällään estä kyseisen artiklan soveltamista.

| (129) | Analyysissä ei kuitenkaan pidä rajoittua Cassa Conguaglion toimivaltaan julkisena laitoksena. Sen sijaan on määritettävä yleisemmin, voiko valtio käyttää joko suoraan tai nimeämänsä toisen elimen välityksellä määräysvaltaa tariffin rahoittamiseen käytettyjen varojen osalta. Samaa testiä olisi sovellettava, jos Cassa Conguaglio olisi yksityinen laitos. |
| --- | --- |

(129)

Analyysissä ei kuitenkaan pidä rajoittua Cassa Conguaglion toimivaltaan julkisena laitoksena. Sen sijaan on määritettävä yleisemmin, voiko valtio käyttää joko suoraan tai nimeämänsä toisen elimen välityksellä määräysvaltaa tariffin rahoittamiseen käytettyjen varojen osalta. Samaa testiä olisi sovellettava, jos Cassa Conguaglio olisi yksityinen laitos.

| (130) | Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Essent (47) jokin aika sitten antamassa tuomiossa on tätä seikkaa koskevia ohjeita. Kyseisessä asiassa Alankomaat oli ottanut lailla käyttöön sähkötariffien lisämaksun. Tätä lisämaksua maksoivat sähkönkuluttajat verkko-operaattoreille, jotka puolestaan siirsivät näin saadut tulot tätä varten nimetylle SEP-yritykselle. SEP:llä ei ollut harkintavaltaa varojen hallinnoinnissa, ja se toimi viranomaisten tiukassa valvonnassa. Tuomioistuin totesi, että lisämaksusta saadut tulot olivat valtion varoja, sillä sähkön lisämaksusta säädettiin kansallisessa lainsäädännössä ja se oli rasite. SEP:llä ei ollut oikeutta käyttää lisämaksutuloja muuhun kuin laissa säädettyihin tarkoituksiin. Näin ollen varat säilyivät julkisessa valvonnassa ja kansalliset viranomaiset pystyivät määräämään niistä. Yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että kyseiset seikat olivat riittävä osoitus siitä, että kyseiset varat olivat julkisia varoja. |
| --- | --- |

(130)

Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Essent (47) jokin aika sitten antamassa tuomiossa on tätä seikkaa koskevia ohjeita. Kyseisessä asiassa Alankomaat oli ottanut lailla käyttöön sähkötariffien lisämaksun. Tätä lisämaksua maksoivat sähkönkuluttajat verkko-operaattoreille, jotka puolestaan siirsivät näin saadut tulot tätä varten nimetylle SEP-yritykselle. SEP:llä ei ollut harkintavaltaa varojen hallinnoinnissa, ja se toimi viranomaisten tiukassa valvonnassa. Tuomioistuin totesi, että lisämaksusta saadut tulot olivat valtion varoja, sillä sähkön lisämaksusta säädettiin kansallisessa lainsäädännössä ja se oli rasite. SEP:llä ei ollut oikeutta käyttää lisämaksutuloja muuhun kuin laissa säädettyihin tarkoituksiin. Näin ollen varat säilyivät julkisessa valvonnassa ja kansalliset viranomaiset pystyivät määräämään niistä. Yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että kyseiset seikat olivat riittävä osoitus siitä, että kyseiset varat olivat julkisia varoja.

| (131) | Yhdenmukaisuus nyt tarkasteltavan asian kanssa on ilmeistä. Kiistanalaisten tariffien rahoittamiseen käytetystä tariffin lisämaksusta säädettiin lailla, kuten Essent-asiassa. Cassa Conguaglion tehtävä on samanlainen kuin SEP:n, sillä se keskittää veronluonteisesta maksusta saatavat tulot ja hallinnoi niitä. Siihen kohdistuu myös samat rajoitukset, koska se ei voi käyttää lisämaksutuloja muihin kuin laissa säädettyihin tarkoituksiin (suosituimmuustariffijärjestelmien rahoitus). Valtio voi valvoa ja ohjata varojen käyttöä: Cassa Conguaglio hoitaa kirjanpidolliset tehtävänsä AEEG:n antamien tarkkojen ohjeiden mukaisesti. AEEG toimii lainsäädännössä vahvistettujen toimivaltuuksiensa puitteissa ja/tai panee täytäntöön kansallista lainsäädäntöä. Näin ollen Cassa Conguaglion hallinnoimat varat ovat jatkuvasti julkisessa valvonnassa. |
| --- | --- |

(131)

Yhdenmukaisuus nyt tarkasteltavan asian kanssa on ilmeistä. Kiistanalaisten tariffien rahoittamiseen käytetystä tariffin lisämaksusta säädettiin lailla, kuten Essent-asiassa. Cassa Conguaglion tehtävä on samanlainen kuin SEP:n, sillä se keskittää veronluonteisesta maksusta saatavat tulot ja hallinnoi niitä. Siihen kohdistuu myös samat rajoitukset, koska se ei voi käyttää lisämaksutuloja muihin kuin laissa säädettyihin tarkoituksiin (suosituimmuustariffijärjestelmien rahoitus). Valtio voi valvoa ja ohjata varojen käyttöä: Cassa Conguaglio hoitaa kirjanpidolliset tehtävänsä AEEG:n antamien tarkkojen ohjeiden mukaisesti. AEEG toimii lainsäädännössä vahvistettujen toimivaltuuksiensa puitteissa ja/tai panee täytäntöön kansallista lainsäädäntöä. Näin ollen Cassa Conguaglion hallinnoimat varat ovat jatkuvasti julkisessa valvonnassa.

| (132) | Tämä analyysi vastaa komission hukkakustannuksia sähkösektorilla koskevassa Italian asiassa (48) tekemää päätöstä, jossa Cassa Conguaglion A6-tilillä hallinnoimat varat luokiteltiin julkisiksi varoiksi. |
| --- | --- |

(132)

Tämä analyysi vastaa komission hukkakustannuksia sähkösektorilla koskevassa Italian asiassa (48) tekemää päätöstä, jossa Cassa Conguaglion A6-tilillä hallinnoimat varat luokiteltiin julkisiksi varoiksi.

| (133) | Cassa Conguaglion hallinnoimiin varoihin kuuluvien julkisten varojen luonne on vahvistettu ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa Iride (49) antamassa tuomiossa. |
| --- | --- |

(133)

Cassa Conguaglion hallinnoimiin varoihin kuuluvien julkisten varojen luonne on vahvistettu ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa Iride (49) antamassa tuomiossa.

| (134) | Italian korkein oikeus (Suprema Corte di Cassazione) katsoi jo 3 päivänä huhtikuuta 2003 antamassaan tuomiossa nro 11632/03, ettei Cassa Conguagliolla ollut Italian valtiosta erillistä oikeushenkilöllisyyttä ja että valtio olisi katsottava Cassa Conguagliolle siirrettyjen summien omistajaksi, myös niiden summien, jotka olivat peräisin yksityisiltä oikeushenkilöiltä ja jotka oli tarkoitettu yksityisille yrityksille. Kantelijat Iride Spa ja Iride Energia Spa olivat valittaneet Iride-asiassa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen komission päätöksestä, jossa Cassa Conguaglion A6-tilillä hallinnoimat varat oli luokiteltu julkisiksi varoiksi. Kilpailijoiden esittämät näkemykset olivat hyvin samankaltaisia. Kantelijat kiistivät Italian korkeimman oikeuden antaman tuomion päätelmän ja väittivät, että Cassa Conguagliolla oli pelkästään välittävä kirjanpidollinen tehtävä maksuvelvollisten yksityishenkilöiden ja vastaavat summat saavien tuensaajien välillä, minkä vuoksi talletetut summat eivät olleet sen käytettävissä edes lyhyttä aikaa. Kantelijat vaativat PreussenElektra-asiassa sovelletun oikeuskäytännön soveltamista. |
| --- | --- |

(134)

Italian korkein oikeus (Suprema Corte di Cassazione) katsoi jo 3 päivänä huhtikuuta 2003 antamassaan tuomiossa nro 11632/03, ettei Cassa Conguagliolla ollut Italian valtiosta erillistä oikeushenkilöllisyyttä ja että valtio olisi katsottava Cassa Conguagliolle siirrettyjen summien omistajaksi, myös niiden summien, jotka olivat peräisin yksityisiltä oikeushenkilöiltä ja jotka oli tarkoitettu yksityisille yrityksille. Kantelijat Iride Spa ja Iride Energia Spa olivat valittaneet Iride-asiassa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen komission päätöksestä, jossa Cassa Conguaglion A6-tilillä hallinnoimat varat oli luokiteltu julkisiksi varoiksi. Kilpailijoiden esittämät näkemykset olivat hyvin samankaltaisia. Kantelijat kiistivät Italian korkeimman oikeuden antaman tuomion päätelmän ja väittivät, että Cassa Conguagliolla oli pelkästään välittävä kirjanpidollinen tehtävä maksuvelvollisten yksityishenkilöiden ja vastaavat summat saavien tuensaajien välillä, minkä vuoksi talletetut summat eivät olleet sen käytettävissä edes lyhyttä aikaa. Kantelijat vaativat PreussenElektra-asiassa sovelletun oikeuskäytännön soveltamista.

| (135) | Tuomioistuin korosti, että sillä ei ollut tuomiovaltaa asettaa kyseenalaiseksi tulkinta, jonka Italian korkein oikeus oli esittänyt Italian kansallisesta lainsäädännöstä. Se vahvisti tämän jälkeen, että Cassa Conguaglion A6-tilille talletetut summat on luokiteltava julkisiksi varoiksi, sillä ne kuuluvat valtiolle ja ovat myös valtion jatkuvassa valvonnassa. (50) |
| --- | --- |

(135)

Tuomioistuin korosti, että sillä ei ollut tuomiovaltaa asettaa kyseenalaiseksi tulkinta, jonka Italian korkein oikeus oli esittänyt Italian kansallisesta lainsäädännöstä. Se vahvisti tämän jälkeen, että Cassa Conguaglion A6-tilille talletetut summat on luokiteltava julkisiksi varoiksi, sillä ne kuuluvat valtiolle ja ovat myös valtion jatkuvassa valvonnassa. (50)

| (136) | Tämä päätelmä koskee Cassa Conguaglion A6-tiliä, josta sähköalan hukkakustannukset rahoitetaan. Se voidaan kuitenkin loogisesti ulottaa myös A4-komponenttiin, josta kiistanalainen tariffi rahoitetaan. Italian korkeimman oikeuden tuomio perustui Cassa Conguaglion oikeushenkilöydestä tehtyyn analyysiin ja sen vuoksi päätelmä valtion omistajuudesta pätee kaikkiin Cassa Conguaglioon talletettuihin varoihin. Sama koskee myös ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätelmää, jonka mukaan valtio pystyy valvomaan Cassa Conguaglion hallinnoimia varoja. A6-tilin ja A4-komponentin välillä ei ole mitään muuta eroa kuin varojen käyttötarkoitus (A6:lta hukkakustannukset ja A4:lta suosituimmuustariffit). Tämän vuoksi sardinialaisille tuensaajille A4-komponentista siirretyt summat on vastaavasti luokiteltava julkisiksi varoiksi. |
| --- | --- |

(136)

Tämä päätelmä koskee Cassa Conguaglion A6-tiliä, josta sähköalan hukkakustannukset rahoitetaan. Se voidaan kuitenkin loogisesti ulottaa myös A4-komponenttiin, josta kiistanalainen tariffi rahoitetaan. Italian korkeimman oikeuden tuomio perustui Cassa Conguaglion oikeushenkilöydestä tehtyyn analyysiin ja sen vuoksi päätelmä valtion omistajuudesta pätee kaikkiin Cassa Conguaglioon talletettuihin varoihin. Sama koskee myös ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätelmää, jonka mukaan valtio pystyy valvomaan Cassa Conguaglion hallinnoimia varoja. A6-tilin ja A4-komponentin välillä ei ole mitään muuta eroa kuin varojen käyttötarkoitus (A6:lta hukkakustannukset ja A4:lta suosituimmuustariffit). Tämän vuoksi sardinialaisille tuensaajille A4-komponentista siirretyt summat on vastaavasti luokiteltava julkisiksi varoiksi.

| (137) | Sen lisäksi, että kiistanalaiset tariffit rahoitetaan julkisin varoin, kyse on valtion toimenpiteestä (51), koska toimenpiteen oikeusperusta muodostuu kansallisen lainsäädännön säännöksistä ja julkisen laitoksen AEEG:n julkisen viranomaisen tehtäviä hoitaessaan tekemistä päätöksistä ja antamista asetuksista. |
| --- | --- |

(137)

Sen lisäksi, että kiistanalaiset tariffit rahoitetaan julkisin varoin, kyse on valtion toimenpiteestä (51), koska toimenpiteen oikeusperusta muodostuu kansallisen lainsäädännön säännöksistä ja julkisen laitoksen AEEG:n julkisen viranomaisen tehtäviä hoitaessaan tekemistä päätöksistä ja antamista asetuksista.

5.1.4   Vaikutukset kauppaan ja kilpailun vääristyminen

| (138) | Toimenpiteen vaikutuksesta unionin sisäiseen kauppaan ja siitä johtuvasta kilpailun vääristymisestä voidaan kiistattomasti todeta, että kilpailu kyseisillä markkinoilla (lyijy, sinkki, hopea, alumiini ja kloorialkali) on täysin vapaata. Jo tämän tiedon perusteella voitaisiin todeta, että tariffeilla on vaikutusta unionin sisäiseen kauppaan. |
| --- | --- |

(138)

Toimenpiteen vaikutuksesta unionin sisäiseen kauppaan ja siitä johtuvasta kilpailun vääristymisestä voidaan kiistattomasti todeta, että kilpailu kyseisillä markkinoilla (lyijy, sinkki, hopea, alumiini ja kloorialkali) on täysin vapaata. Jo tämän tiedon perusteella voitaisiin todeta, että tariffeilla on vaikutusta unionin sisäiseen kauppaan.

| (139) | Komissio on kuitenkin ottanut huomioon tuensaajien ja Italian esittämän näkemyksen, jonka mukaan tariffeilla ei ollut metallialalla vaikutusta kauppaan (näkemystä ei esitetty yksiselitteisesti kloorialan suhteen) eivätkä ne vääristäneet kilpailua, sillä jäsenvaltioiden välillä ei tosiasiallisesti ole kauppavirtoja. On epätodennäköistä, että tällaisia kauppavirtoja kehittyykään, ja kyseisen alan ominaispiirteiden vuoksi tariffit eivät vahingoita tuensaajien kilpailijoita unionissa. |
| --- | --- |

(139)

Komissio on kuitenkin ottanut huomioon tuensaajien ja Italian esittämän näkemyksen, jonka mukaan tariffeilla ei ollut metallialalla vaikutusta kauppaan (näkemystä ei esitetty yksiselitteisesti kloorialan suhteen) eivätkä ne vääristäneet kilpailua, sillä jäsenvaltioiden välillä ei tosiasiallisesti ole kauppavirtoja. On epätodennäköistä, että tällaisia kauppavirtoja kehittyykään, ja kyseisen alan ominaispiirteiden vuoksi tariffit eivät vahingoita tuensaajien kilpailijoita unionissa.

| (140) | On muistettava, että komission päätöskäytännön ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan todellisten kauppavirtojen puutetta ei ole koskaan hyväksytty osoitukseksi siitä, ettei valtiontukitoimenpiteellä ole vaikutusta EU:n sisäiseen kauppaan. Unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti katsonut, että yritykselle myönnetty tuki voi olla luonteeltaan sellaista, että se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua, vaikka kyseinen yritys ei itse osallistu EU:n sisäiseen kauppaan. Jos jäsenvaltio myöntää tukea yritykselle, tuotanto tässä valtiossa voi pysyä ennallaan tai lisääntyä. Tällöin yritysten, joiden kotipaikka on jossakin toisessa jäsenvaltiossa, mahdollisuudet viedä tuotteitaan tämän jäsenvaltion markkinoille huononevat. (52) |
| --- | --- |

(140)

On muistettava, että komission päätöskäytännön ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan todellisten kauppavirtojen puutetta ei ole koskaan hyväksytty osoitukseksi siitä, ettei valtiontukitoimenpiteellä ole vaikutusta EU:n sisäiseen kauppaan. Unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti katsonut, että yritykselle myönnetty tuki voi olla luonteeltaan sellaista, että se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua, vaikka kyseinen yritys ei itse osallistu EU:n sisäiseen kauppaan. Jos jäsenvaltio myöntää tukea yritykselle, tuotanto tässä valtiossa voi pysyä ennallaan tai lisääntyä. Tällöin yritysten, joiden kotipaikka on jossakin toisessa jäsenvaltiossa, mahdollisuudet viedä tuotteitaan tämän jäsenvaltion markkinoille huononevat. (52)

| (141) | Lisäksi tilanne, jossa unionin tuotanto supistuu, tuonti kolmansista maista kasvaa ja jäsenvaltioiden väliset kauppavirrat ovat rajalliset tai olemattomat, ei ole harvinainen. Se on tyypillinen aloilla, joilla on rakenteellisia vaikeuksia ja/tai joilla kilpailupaine on voimakas. Tällaiset alat ovat erityisen herkkiä jäsenvaltioiden toteuttamille toimenpiteille, joiden tarkoituksena on parantaa niiden omien teollisuudenalojen kilpailuedellytyksiä. |
| --- | --- |

(141)

Lisäksi tilanne, jossa unionin tuotanto supistuu, tuonti kolmansista maista kasvaa ja jäsenvaltioiden väliset kauppavirrat ovat rajalliset tai olemattomat, ei ole harvinainen. Se on tyypillinen aloilla, joilla on rakenteellisia vaikeuksia ja/tai joilla kilpailupaine on voimakas. Tällaiset alat ovat erityisen herkkiä jäsenvaltioiden toteuttamille toimenpiteille, joiden tarkoituksena on parantaa niiden omien teollisuudenalojen kilpailuedellytyksiä.

| (142) | Sillä, ettei Italian vähäinen sinkin, lyijyn ja hopean tuotanto voi vaikuttaa viitehintaan, ei ole merkitystä tässä asiassa. Vaikka metalleille on olemassa viitehinta, johon pelkästään yhden jäsenvaltion tuotantoedellytykset eivät helposti voi vaikuttaa, ETA:ssa sijaitsevien ja metallien maailmanmarkkinoilla kauppaa käyvien yritysten välillä voidaan silti käydä kilpailua. On mahdollista, että sardinialaiset tuensaajat eivät niille myönnetystä tuesta huolimatta pysty alentamaan tuotteidensa maailmanhintaa ja syrjäyttämään kilpailijoita markkinoilta ja että muut EU:n tuottajat voivat jatkaa toimintaansa niin kauan kuin ne pystyvät myymään tuotteita kannattavasti maailmanmarkkinahintaan. Kuitenkin hyödyt, jotka Italiassa voi saada sähkön suosituimmuustariffin johdosta, vahvistavat yleisesti yritysten kilpailuasemaa. Ne pystyvät esimerkiksi käyttämään kertynyttä pääomaa ostaakseen kilpailijoita ja lisätäkseen omaa markkinaosuuttaan. Näillä perusteluilla on asian kannalta entistä enemmän merkitystä, kun otetaan huomioon, että eräät tuensaajista kuuluvat monikansallisiin yrityksiin. (53) |
| --- | --- |

(142)

Sillä, ettei Italian vähäinen sinkin, lyijyn ja hopean tuotanto voi vaikuttaa viitehintaan, ei ole merkitystä tässä asiassa. Vaikka metalleille on olemassa viitehinta, johon pelkästään yhden jäsenvaltion tuotantoedellytykset eivät helposti voi vaikuttaa, ETA:ssa sijaitsevien ja metallien maailmanmarkkinoilla kauppaa käyvien yritysten välillä voidaan silti käydä kilpailua. On mahdollista, että sardinialaiset tuensaajat eivät niille myönnetystä tuesta huolimatta pysty alentamaan tuotteidensa maailmanhintaa ja syrjäyttämään kilpailijoita markkinoilta ja että muut EU:n tuottajat voivat jatkaa toimintaansa niin kauan kuin ne pystyvät myymään tuotteita kannattavasti maailmanmarkkinahintaan. Kuitenkin hyödyt, jotka Italiassa voi saada sähkön suosituimmuustariffin johdosta, vahvistavat yleisesti yritysten kilpailuasemaa. Ne pystyvät esimerkiksi käyttämään kertynyttä pääomaa ostaakseen kilpailijoita ja lisätäkseen omaa markkinaosuuttaan. Näillä perusteluilla on asian kannalta entistä enemmän merkitystä, kun otetaan huomioon, että eräät tuensaajista kuuluvat monikansallisiin yrityksiin. (53)

| (143) | Toisin kuin tuensaajat esittävät, kyseisillä aloilla Italiassa maksetun hinnan vastaavuutta kilpailevien tuottajien EU:ssa maksaman sähkön keskihinnan kanssa ei voida pitää todisteena siitä, ettei tariffi uhkaisi muiden EU:n tuottajien etua. Asiassa C-372/97, Italia vastaan komissio, vahvistetussa oikeuskäytännössä todetaan selvästi, että yksipuoliset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on lähentää kilpailuolosuhteita muissa jäsenvaltioissa vallitseviin olosuhteisiin, vaikuttavat kauppaan (eikä niitä sen vuoksi voida jättää tuen määritelmän ulkopuolelle). Lisäksi eräissä muissa jäsenvaltioissa voimassa oleviin energian toimitussopimuksiin voi sisältyä valtiontukea, ja komissio onkin aloittanut perusteellisen tutkinnan useiden tämän alan toimenpiteiden osalta (54). Vaikka Italia tai Alcoa eivät ole selvästi esittäneet puolustuksekseen kyseistä väitettä, komissio katsoo, että on hyödyllistä muistuttaa oikeuskäytännön tunnetusta periaatteesta, jonka mukaan eräiden jäsenvaltioiden sääntöjenvastaiset valtiontuet eivät ole peruste toisen jäsenvaltion vastaaville toimenpiteille. |
| --- | --- |

(143)

Toisin kuin tuensaajat esittävät, kyseisillä aloilla Italiassa maksetun hinnan vastaavuutta kilpailevien tuottajien EU:ssa maksaman sähkön keskihinnan kanssa ei voida pitää todisteena siitä, ettei tariffi uhkaisi muiden EU:n tuottajien etua. Asiassa C-372/97, Italia vastaan komissio, vahvistetussa oikeuskäytännössä todetaan selvästi, että yksipuoliset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on lähentää kilpailuolosuhteita muissa jäsenvaltioissa vallitseviin olosuhteisiin, vaikuttavat kauppaan (eikä niitä sen vuoksi voida jättää tuen määritelmän ulkopuolelle). Lisäksi eräissä muissa jäsenvaltioissa voimassa oleviin energian toimitussopimuksiin voi sisältyä valtiontukea, ja komissio onkin aloittanut perusteellisen tutkinnan useiden tämän alan toimenpiteiden osalta (54). Vaikka Italia tai Alcoa eivät ole selvästi esittäneet puolustuksekseen kyseistä väitettä, komissio katsoo, että on hyödyllistä muistuttaa oikeuskäytännön tunnetusta periaatteesta, jonka mukaan eräiden jäsenvaltioiden sääntöjenvastaiset valtiontuet eivät ole peruste toisen jäsenvaltion vastaaville toimenpiteille.

| (144) | Joka tapauksessa kilpailijoilta saaduista kanteluista käy ilmi, että kiistanalaiset tariffit todella aiheuttavat kilpailuongelmia ja vaikuttavat EU:n sisäiseen kauppaan. |
| --- | --- |

(144)

Joka tapauksessa kilpailijoilta saaduista kanteluista käy ilmi, että kiistanalaiset tariffit todella aiheuttavat kilpailuongelmia ja vaikuttavat EU:n sisäiseen kauppaan.

| (145) | Italia ei myöskään ilmoittanut vuoden 2004 tariffeista. Vakiintuneen oikeuskäytännön (55) mukaan komission ei tarvitse osoittaa tuen todellisia vaikutuksia kilpailuun tai jäsenvaltioiden väliseen kauppaan tapauksissa, joissa tuesta ei ole ilmoitettu sille. Jos komission olisi osoitettava päätöksessään jo myönnettyjen tukien todellinen vaikutus, tällä suosittaisiin niitä jäsenvaltioita, jotka maksavat tukia noudattamatta perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdassa määrättyä ilmoitusvelvollisuutta, niiden kustannuksella, jotka ilmoittavat tuesta jo suunnitteluvaiheessa. |
| --- | --- |

(145)

Italia ei myöskään ilmoittanut vuoden 2004 tariffeista. Vakiintuneen oikeuskäytännön (55) mukaan komission ei tarvitse osoittaa tuen todellisia vaikutuksia kilpailuun tai jäsenvaltioiden väliseen kauppaan tapauksissa, joissa tuesta ei ole ilmoitettu sille. Jos komission olisi osoitettava päätöksessään jo myönnettyjen tukien todellinen vaikutus, tällä suosittaisiin niitä jäsenvaltioita, jotka maksavat tukia noudattamatta perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdassa määrättyä ilmoitusvelvollisuutta, niiden kustannuksella, jotka ilmoittavat tuesta jo suunnitteluvaiheessa.

| (146) | Näin ollen on todettava, että kyseiset suosituimmuustariffit ovat omiaan parantamaan tuensaajien kilpailutilannetta EU:ssa toimiviin kilpaileviin yrityksiin nähden. Vakiintuneen oikeuskäytännön (56) mukaan tällaisessa tapauksessa on katsottava, että tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja että se vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(146)

Näin ollen on todettava, että kyseiset suosituimmuustariffit ovat omiaan parantamaan tuensaajien kilpailutilannetta EU:ssa toimiviin kilpaileviin yrityksiin nähden. Vakiintuneen oikeuskäytännön (56) mukaan tällaisessa tapauksessa on katsottava, että tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja että se vääristää kilpailua.

5.1.5   Päätelmät tuen olemassaolosta

| (147) | Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että vuosien 2004 ja 2005 kiistanalaiset tariffit ovat SEUT-sopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja ne voidaan hyväksyä vain, jos niihin voidaan soveltaa jotakin SEUT-sopimuksessa määrättyä poikkeusta. Tämä päätelmä on käytännössä aivan samanlaisia tariffeja koskevassa Alcoa-asiassa tehdyn päätelmän mukainen. |
| --- | --- |

(147)

Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että vuosien 2004 ja 2005 kiistanalaiset tariffit ovat SEUT-sopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja ne voidaan hyväksyä vain, jos niihin voidaan soveltaa jotakin SEUT-sopimuksessa määrättyä poikkeusta. Tämä päätelmä on käytännössä aivan samanlaisia tariffeja koskevassa Alcoa-asiassa tehdyn päätelmän mukainen.

5.2   Toimenpiteen luokittelu uudeksi tueksi tai voimassa olevaksi tueksi

| (148) | Tilanteet, joissa toimenpiteen katsotaan olevan voimassa olevaa tukea, esitetään kattavasti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklassa. (57) |
| --- | --- |

(148)

Tilanteet, joissa toimenpiteen katsotaan olevan voimassa olevaa tukea, esitetään kattavasti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklassa. (57)

| (149) | On kiistämätöntä, ettei kyseisiä toimenpiteitä pantu täytäntöön ennen Italian liittymistä EU:hun (i alakohta), niitä ei voida katsoa hyväksytyiksi, koska komissio ei ole tehnyt päätöstä menettelyn mukaisessa määräajassa (iii alakohta), eikä niitä voida katsoa voimassa oleviksi tuiksi sillä perusteella, että vanhentumisaika on mennyt umpeen (iv alakohta). Toimenpiteet eivät ole muuttuneet tuiksi yhteismarkkinoiden kehityksen vuoksi ilman, että jäsenvaltio olisi muuttanut niitä (b kohdan v alakohdan ensimmäinen virke). |
| --- | --- |

(149)

On kiistämätöntä, ettei kyseisiä toimenpiteitä pantu täytäntöön ennen Italian liittymistä EU:hun (i alakohta), niitä ei voida katsoa hyväksytyiksi, koska komissio ei ole tehnyt päätöstä menettelyn mukaisessa määräajassa (iii alakohta), eikä niitä voida katsoa voimassa oleviksi tuiksi sillä perusteella, että vanhentumisaika on mennyt umpeen (iv alakohta). Toimenpiteet eivät ole muuttuneet tuiksi yhteismarkkinoiden kehityksen vuoksi ilman, että jäsenvaltio olisi muuttanut niitä (b kohdan v alakohdan ensimmäinen virke).

| (150) | Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että kyseiset tariffit ovat uutta tukea. |
| --- | --- |

(150)

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että kyseiset tariffit ovat uutta tukea.

5.3   Tuen sääntöjenmukaisuus

| (151) | SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta eivätkä ne saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä, ennen kuin lopullinen päätös on annettu. |
| --- | --- |

(151)

SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta eivätkä ne saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä, ennen kuin lopullinen päätös on annettu.

| (152) | Koska Italia ei ole ilmoittanut vuoden 2004 asetuksen 1 §:stä, vuoden 2004 tariffit ovat sääntöjenvastaista tukea. |
| --- | --- |

(152)

Koska Italia ei ole ilmoittanut vuoden 2004 asetuksen 1 §:stä, vuoden 2004 tariffit ovat sääntöjenvastaista tukea.

| (153) | Sen sijaan Italia on ilmoittanut lain nro 80/2005 11 §:n 12 momentista ja jättänyt toimenpiteen soveltamatta. Se on siis täyttänyt SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdasta johtuvat velvoitteensa. |
| --- | --- |

(153)

Sen sijaan Italia on ilmoittanut lain nro 80/2005 11 §:n 12 momentista ja jättänyt toimenpiteen soveltamatta. Se on siis täyttänyt SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdasta johtuvat velvoitteensa.

6.   TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (154) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätystä yleisestä valtiontukia koskevasta kiellosta poiketen tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos siihen voidaan soveltaa jotakin SEUT-sopimuksessa esitetyistä poikkeuksista. |
| --- | --- |

(154)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätystä yleisestä valtiontukia koskevasta kiellosta poiketen tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos siihen voidaan soveltaa jotakin SEUT-sopimuksessa esitetyistä poikkeuksista.

| (155) | Vuosien 2004 ja 2005 tariffit ovat toimintatukia. Italian näkemys, ettei vuoden 2005 tariffeja pitäisi katsoa toimintatuiksi, koska ne ovat osa alueellista tukistrategiaa ja niiden edellytyksenä on tuottavien sijoitusten tekeminen, on hylättävä. Vaikka yhteisymmärryspöytäkirjan mukaan tuensaajien on tehtävä tiettyjä investointeja, vuoden 2005 suosituimmuustulleihin sisältyvää tukiosuutta ei ole laskettu suhteessa tukikelpoisiin menoihin eikä siihen sovelleta tuen enimmäismäärää. Ei ole perusteita todeta, että toimenpiteellä noudatettaisiin investointituille asetettuja kriteerejä ja että tuki olisi oikeasuhteista. Sen sijaan toimenpide liittyy selvästi sähkön kulutukseen ja sähkötoimitusten kustannusten keventämiseen, ja nämä ovat kyseisten yritysten maksamia toimintakustannuksia. Näin ollen niitä ei voida pitää investointitukina. |
| --- | --- |

(155)

Vuosien 2004 ja 2005 tariffit ovat toimintatukia. Italian näkemys, ettei vuoden 2005 tariffeja pitäisi katsoa toimintatuiksi, koska ne ovat osa alueellista tukistrategiaa ja niiden edellytyksenä on tuottavien sijoitusten tekeminen, on hylättävä. Vaikka yhteisymmärryspöytäkirjan mukaan tuensaajien on tehtävä tiettyjä investointeja, vuoden 2005 suosituimmuustulleihin sisältyvää tukiosuutta ei ole laskettu suhteessa tukikelpoisiin menoihin eikä siihen sovelleta tuen enimmäismäärää. Ei ole perusteita todeta, että toimenpiteellä noudatettaisiin investointituille asetettuja kriteerejä ja että tuki olisi oikeasuhteista. Sen sijaan toimenpide liittyy selvästi sähkön kulutukseen ja sähkötoimitusten kustannusten keventämiseen, ja nämä ovat kyseisten yritysten maksamia toimintakustannuksia. Näin ollen niitä ei voida pitää investointitukina.

| (156) | Toimintatuki ei periaatteessa sovi sisämarkkinoille. Asiassa 86/89, Italia vastaan komissio, yhteisöjen tuomioistuin totesi, että kyseistä tukea, joka oli myönnetty ilman erityisiä edellytyksiä ja yksinomaan suhteessa käytettyihin määriin, oli pidettävä kyseisille yrityksille myönnettynä toimintatukena ja että sillä sellaisena muutettiin kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun vastaisella tavalla. (58) |
| --- | --- |

(156)

Toimintatuki ei periaatteessa sovi sisämarkkinoille. Asiassa 86/89, Italia vastaan komissio, yhteisöjen tuomioistuin totesi, että kyseistä tukea, joka oli myönnetty ilman erityisiä edellytyksiä ja yksinomaan suhteessa käytettyihin määriin, oli pidettävä kyseisille yrityksille myönnettynä toimintatukena ja että sillä sellaisena muutettiin kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun vastaisella tavalla. (58)

| (157) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi asiassa Siemens vastaan komissio seuraavaa: ”Toimintatukia eli tukia, joiden tarkoituksena on vapauttaa yritys kuluista, joista sen olisi pitänyt itse vastata juoksevassa hallinnossaan tai tavanomaisessa toiminnassaan, ei voida todeta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan nojalla [nykyään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohta] (...); oikeuskäytännön mukaan nämä tuet periaatteessa vääristävät kilpailua aloilla, joilla niitä myönnetään, eikä niiden avulla jo niiden luonteensakaan perusteella voida saavuttaa jotakin edellä mainituissa poikkeussäännöksissä vahvistetuista tavoitteista.” |
| --- | --- |

(157)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi asiassa Siemens vastaan komissio seuraavaa: ”Toimintatukia eli tukia, joiden tarkoituksena on vapauttaa yritys kuluista, joista sen olisi pitänyt itse vastata juoksevassa hallinnossaan tai tavanomaisessa toiminnassaan, ei voida todeta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan nojalla [nykyään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohta] (...); oikeuskäytännön mukaan nämä tuet periaatteessa vääristävät kilpailua aloilla, joilla niitä myönnetään, eikä niiden avulla jo niiden luonteensakaan perusteella voida saavuttaa jotakin edellä mainituissa poikkeussäännöksissä vahvistetuista tavoitteista.”

| (158) | On kuitenkin selvästi määriteltyjä tilanteita, joissa on mahdollista myöntää toimintatukea. Ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (59) mukaisesti voidaan erityisesti myöntää toimintatukia, joilla on ympäristötavoite. Tukialueilla toimintatukia voidaan myös poikkeuksellisesti myöntää aluetukina. Komissio on arvioinut, voidaanko kiistanalaiset tariffit lukea johonkin edellä mainituista luokista. |
| --- | --- |

(158)

On kuitenkin selvästi määriteltyjä tilanteita, joissa on mahdollista myöntää toimintatukea. Ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (59) mukaisesti voidaan erityisesti myöntää toimintatukia, joilla on ympäristötavoite. Tukialueilla toimintatukia voidaan myös poikkeuksellisesti myöntää aluetukina. Komissio on arvioinut, voidaanko kiistanalaiset tariffit lukea johonkin edellä mainituista luokista.

| (159) | Komissio toteaa, ettei tariffeja voida hyväksyä ympäristötukena, koska niillä ei ole ympäristötavoitetta. |
| --- | --- |

(159)

Komissio toteaa, ettei tariffeja voida hyväksyä ympäristötukena, koska niillä ei ole ympäristötavoitetta.

6.1   Toimenpiteen yhteensopivuus vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen kanssa

| (160) | Toimintatuet voidaan poikkeuksellisesti sallia tukialueilla, joille voidaan myöntää tukea SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa esitetyn poikkeuksen nojalla. Sardinian alue on ollut tukialue vuoden 2006 loppuun asti. Tämän vuoksi komissio on tarkastellut, voitaisiinko vuoden 2004 tariffit ja vuoden 2005 tariffit hyväksyä vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen nojalla. |
| --- | --- |

(160)

Toimintatuet voidaan poikkeuksellisesti sallia tukialueilla, joille voidaan myöntää tukea SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa esitetyn poikkeuksen nojalla. Sardinian alue on ollut tukialue vuoden 2006 loppuun asti. Tämän vuoksi komissio on tarkastellut, voitaisiinko vuoden 2004 tariffit ja vuoden 2005 tariffit hyväksyä vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen nojalla.

| (161) | Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.15 kohdan mukaan toimintatukea voidaan myöntää poikkeuksellisesti edellyttäen, että i) se edistää alueellista kehitystä ja myöntäminen on perusteltua sen laadun vuoksi ja ii) tuen taso on oikeassa suhteessa niihin haittoihin, joita sillä pyritään lievittämään. Jäsenvaltion on osoitettava haittojen olemassaolo ja arvioitava niiden suuruus. Suuntaviivojen 4.17 kohdan mukaan toimintatuen on oltava ajallisesti rajoitettua ja alenevaa. |
| --- | --- |

(161)

Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.15 kohdan mukaan toimintatukea voidaan myöntää poikkeuksellisesti edellyttäen, että i) se edistää alueellista kehitystä ja myöntäminen on perusteltua sen laadun vuoksi ja ii) tuen taso on oikeassa suhteessa niihin haittoihin, joita sillä pyritään lievittämään. Jäsenvaltion on osoitettava haittojen olemassaolo ja arvioitava niiden suuruus. Suuntaviivojen 4.17 kohdan mukaan toimintatuen on oltava ajallisesti rajoitettua ja alenevaa.

| (162) | Suuntaviivojen 2 kohdan mukaan ”yhdelle yritykselle myönnetyllä yksittäisellä tilapäisellä (ad hoc) tuella tai yhdelle toimialalle rajoittuvalla tuella voi olla huomattava vaikutus kilpailuun kyseisillä markkinoilla, samalla kun tällaisen tuen vaikutukset alueelliseen kehitykseen ovat todennäköisesti liian rajoitetut. (...) Tämän vuoksi kyseisiä poikkeuksia [yleisestä tuen myöntämisestä poiketen] ei periaatteessa myönnetä kuin monialaisille ja kaikille eri alojen yrityksille avoinna oleville tukiohjelmille, joita sovelletaan tietyllä tukialueella.” Sähkötariffi, joka myönnetään valikoivasti yksittäisille joidenkin alojen yrityksille, ei selvästikään ole aluetukien hengen mukainen, sillä aluetukien on oltava monialaisia. Koska tapauskohtaiset aluetuet eivät ole täysin kiellettyjä, komissio on tutkinut, voisivatko poikkeukselliset olosuhteet olla peruste tariffin sallimiselle. |
| --- | --- |

(162)

Suuntaviivojen 2 kohdan mukaan ”yhdelle yritykselle myönnetyllä yksittäisellä tilapäisellä (ad hoc) tuella tai yhdelle toimialalle rajoittuvalla tuella voi olla huomattava vaikutus kilpailuun kyseisillä markkinoilla, samalla kun tällaisen tuen vaikutukset alueelliseen kehitykseen ovat todennäköisesti liian rajoitetut. (...) Tämän vuoksi kyseisiä poikkeuksia [yleisestä tuen myöntämisestä poiketen] ei periaatteessa myönnetä kuin monialaisille ja kaikille eri alojen yrityksille avoinna oleville tukiohjelmille, joita sovelletaan tietyllä tukialueella.” Sähkötariffi, joka myönnetään valikoivasti yksittäisille joidenkin alojen yrityksille, ei selvästikään ole aluetukien hengen mukainen, sillä aluetukien on oltava monialaisia. Koska tapauskohtaiset aluetuet eivät ole täysin kiellettyjä, komissio on tutkinut, voisivatko poikkeukselliset olosuhteet olla peruste tariffin sallimiselle.

| (163) | Komissio on tarkastellut erityisesti Sardiniassa vallitsevia energia-alan puutteita, jotka käyvät ilmi Italian ja tuensaajien toimittamista asiakirjoista, arvioidakseen, voidaanko niiden katsoa muodostavan alueellisen haitan. |
| --- | --- |

(163)

Komissio on tarkastellut erityisesti Sardiniassa vallitsevia energia-alan puutteita, jotka käyvät ilmi Italian ja tuensaajien toimittamista asiakirjoista, arvioidakseen, voidaanko niiden katsoa muodostavan alueellisen haitan.

6.1.1   Sardinian sähkömarkkinat verrattuna kokonaistilanteeseen Italiassa

| (164) | Italian sähkömarkkinat ovat yleisesti erittäin keskittyneet, tosin Pohjois-Italiassa hieman vähemmän. Kaikilla alueilla määräävässä asemassa on entinen monopoliyhtiö ENEL, paitsi Sardiniassa, jossa sillä on duopoli E.ON:n kanssa. ENELillä on huomattava markkinavoima, jota se Italian kilpailuviranomaisten mukaan on käyttänyt väärin useissa tilanteissa. Sähkön hinnat ovat Italiassa yleensä korkeat. Syynä tähän ovat tuotantoyhdistelmä, joka suurelta osin perustuu fossiilisiin polttoaineisiin (pääasiassa kaasuun), ydinvoimakapasiteetin puute ja muualle Eurooppaan suuntautuvien siirtoyhteyksien ruuhkautuminen. |
| --- | --- |

(164)

Italian sähkömarkkinat ovat yleisesti erittäin keskittyneet, tosin Pohjois-Italiassa hieman vähemmän. Kaikilla alueilla määräävässä asemassa on entinen monopoliyhtiö ENEL, paitsi Sardiniassa, jossa sillä on duopoli E.ON:n kanssa. ENELillä on huomattava markkinavoima, jota se Italian kilpailuviranomaisten mukaan on käyttänyt väärin useissa tilanteissa. Sähkön hinnat ovat Italiassa yleensä korkeat. Syynä tähän ovat tuotantoyhdistelmä, joka suurelta osin perustuu fossiilisiin polttoaineisiin (pääasiassa kaasuun), ydinvoimakapasiteetin puute ja muualle Eurooppaan suuntautuvien siirtoyhteyksien ruuhkautuminen.

| (165) | Sardiniassa, jonka osuus on 4,1 prosenttia Italian kapasiteetista (60), sähköä tuotetaan erityisesti fossiilisia polttoaineita (kivihiili, polttoöljy, jalostamoista saatava bitumi) käyttävissä lämpövoimaloissa. Saarella ei ole maakaasun jakeluverkostoa. |
| --- | --- |

(165)

Sardiniassa, jonka osuus on 4,1 prosenttia Italian kapasiteetista (60), sähköä tuotetaan erityisesti fossiilisia polttoaineita (kivihiili, polttoöljy, jalostamoista saatava bitumi) käyttävissä lämpövoimaloissa. Saarella ei ole maakaasun jakeluverkostoa.

| (166) | Sardinia kärsii tuotannon liikakapasiteetista erityisesti korkeiden kustannusten segmentillä (polttoöljyä käyttävät voimalat). Syynä tähän ovat Italian hallituksen toistaiseksi toteutumattomat suunnitelmat keskittää saarelle raskasta teollisuutta. Suunnitelmien johdosta ENEL on tehnyt investointeja sähkövoimaloihin. Sen lisäksi, että näiden voimaloiden kustannukset ovat suuremmat kuin muiden voimaloiden, niistä on nopeasti tulossa teknisesti vanhanaikaisia. Tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana Sardiniassa tuotetun sähkön vienti mannermaalle on myös ollut rajoittunutta, sillä siirtokapasiteetti on vähäinen (61) ja ruuhkautuu helposti. |
| --- | --- |

(166)

Sardinia kärsii tuotannon liikakapasiteetista erityisesti korkeiden kustannusten segmentillä (polttoöljyä käyttävät voimalat). Syynä tähän ovat Italian hallituksen toistaiseksi toteutumattomat suunnitelmat keskittää saarelle raskasta teollisuutta. Suunnitelmien johdosta ENEL on tehnyt investointeja sähkövoimaloihin. Sen lisäksi, että näiden voimaloiden kustannukset ovat suuremmat kuin muiden voimaloiden, niistä on nopeasti tulossa teknisesti vanhanaikaisia. Tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana Sardiniassa tuotetun sähkön vienti mannermaalle on myös ollut rajoittunutta, sillä siirtokapasiteetti on vähäinen (61) ja ruuhkautuu helposti.

| (167) | Kahdella sähköyhtiöllä, ENEL:llä ja E.ON:llä, on yhteensä 95 prosentin markkinaosuus sähkön toimituksista Sardiniassa (E.ON noin 58 prosenttia ja ENEL noin 42 prosenttia). Sähköalan kilpailua koskevan tutkinnan (62) mukaan Sardinia voidaan kilpailun puolesta luokitella duopoliksi, jonka osapuolilla on yhteinen määräävä asema. Markkinoiden keskittymisaste on korkea, joskaan ei Italian korkein. (63) Koska E.ON:llä ja ENEL:llä on määräysvalta käytännössä kaikissa keskikuorma- ja huippukuormalaitoksissa, ne määräävät hinnan lähes kaikkina aikoina. Sardinian tilanne on kuitenkin vähemmän kriittinen kuin Etelä-Italian (64), jossa ENEL määrää hinnan kaikkina aikoina. |
| --- | --- |

(167)

Kahdella sähköyhtiöllä, ENEL:llä ja E.ON:llä, on yhteensä 95 prosentin markkinaosuus sähkön toimituksista Sardiniassa (E.ON noin 58 prosenttia ja ENEL noin 42 prosenttia). Sähköalan kilpailua koskevan tutkinnan (62) mukaan Sardinia voidaan kilpailun puolesta luokitella duopoliksi, jonka osapuolilla on yhteinen määräävä asema. Markkinoiden keskittymisaste on korkea, joskaan ei Italian korkein. (63) Koska E.ON:llä ja ENEL:llä on määräysvalta käytännössä kaikissa keskikuorma- ja huippukuormalaitoksissa, ne määräävät hinnan lähes kaikkina aikoina. Sardinian tilanne on kuitenkin vähemmän kriittinen kuin Etelä-Italian (64), jossa ENEL määrää hinnan kaikkina aikoina.

| (168) | Sähkön bruttohinnat ovat Italiassa Euroopan korkeimpia (65), ja Sardiniassa hinnat ovat Italian korkeimpia. Vuonna 2007 Italiassa keskihinta oli 70,99 euroa MWh ja Sardiniassa keskihinta oli 75 euroa MWh, kun se vuonna 2006 oli ollut 80 euroa MWh. (66) Vuosina 2008 ja 2009 keskihinta nousi Sardiniassa uudelleen. Vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla hinnat Sardiniassa olivat jatkuvasti kansallista keskihintaa korkeampia (keskihinta oli 106,60 euroa MWh, kun kansallinen keskihinta oli 60,50 euroa MWh). |
| --- | --- |

(168)

Sähkön bruttohinnat ovat Italiassa Euroopan korkeimpia (65), ja Sardiniassa hinnat ovat Italian korkeimpia. Vuonna 2007 Italiassa keskihinta oli 70,99 euroa MWh ja Sardiniassa keskihinta oli 75 euroa MWh, kun se vuonna 2006 oli ollut 80 euroa MWh. (66) Vuosina 2008 ja 2009 keskihinta nousi Sardiniassa uudelleen. Vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla hinnat Sardiniassa olivat jatkuvasti kansallista keskihintaa korkeampia (keskihinta oli 106,60 euroa MWh, kun kansallinen keskihinta oli 60,50 euroa MWh).

| (169) | Tariffista hyötyvien yritysten vuosina 2004/2005 (kahdenvälisten sopimusten perusteella) maksamat hinnat olivat 60–65 euroa/MWh. Näitä hintoja ei ole mahdollista verrata manner-Italian hintoihin, sillä komissiolla ei ole hallussaan tarvittavia tietoja (Italia on todennut, ettei se pysty toimittamaan niitä; ks. johdanto-osan 92 kappale). Kun kuitenkin analysoidaan yleisiä suuntauksia hinnoissa, joiden voidaan katsoa vastaavan laajalti kahdenvälisten sopimusten hintoja, voidaan todeta, että tarkasteltavana olevalla jaksolla Sardinian paljon sähköä käyttävät yritykset maksavat manner-Italiaa korkeampia hintoja. |
| --- | --- |

(169)

Tariffista hyötyvien yritysten vuosina 2004/2005 (kahdenvälisten sopimusten perusteella) maksamat hinnat olivat 60–65 euroa/MWh. Näitä hintoja ei ole mahdollista verrata manner-Italian hintoihin, sillä komissiolla ei ole hallussaan tarvittavia tietoja (Italia on todennut, ettei se pysty toimittamaan niitä; ks. johdanto-osan 92 kappale). Kun kuitenkin analysoidaan yleisiä suuntauksia hinnoissa, joiden voidaan katsoa vastaavan laajalti kahdenvälisten sopimusten hintoja, voidaan todeta, että tarkasteltavana olevalla jaksolla Sardinian paljon sähköä käyttävät yritykset maksavat manner-Italiaa korkeampia hintoja.

| (170) | Sardinian sähkömarkkinoilla on monenlaisia ongelmia: korkeat hinnat, markkinoiden suuri keskittymisaste, määräävässä asemassa olevien toimijoiden markkinavoima, tuotannon liikakapasiteetti korkeiden kustannusten segmentillä, vanhentuvien tuotantolaitosten suhteellinen tehottomuus, maakaasuverkon puuttuminen ja siirtoyhteyksien riittämättömyys. Tällaiset ongelmat voivat näkyä loppukäyttäjille, myös paljon sähköä käyttäville, sähkön korkeampina hintoina. |
| --- | --- |

(170)

Sardinian sähkömarkkinoilla on monenlaisia ongelmia: korkeat hinnat, markkinoiden suuri keskittymisaste, määräävässä asemassa olevien toimijoiden markkinavoima, tuotannon liikakapasiteetti korkeiden kustannusten segmentillä, vanhentuvien tuotantolaitosten suhteellinen tehottomuus, maakaasuverkon puuttuminen ja siirtoyhteyksien riittämättömyys. Tällaiset ongelmat voivat näkyä loppukäyttäjille, myös paljon sähköä käyttäville, sähkön korkeampina hintoina.

6.1.2   Alueellinen haitta

| (171) | Ensimmäiseksi on selvitettävä, muodostavatko kyseiset ongelmat alueellisen haitan eli onko niillä huomattava vaikutus Sardinian talouskehitykseen. Komissio ei hyväksynyt asiassa C 34/02 (67) näkemystä, jonka mukaan energialähteisiin johtavan sähkönsiirtoyhteyden puuttuminen olisi haitta. Vaikka on totta, että pk-yritykset kärsivät korkeista sähkön hinnoista vähemmän kuin suuret sähköä paljon käyttävät teollisuudenalat, yksittäisen toimialan edut eivät kuitenkaan ole automaattisesti samat kuin alueen edut. Komissio katsoo, ettei Italia ole riittävästi todistanut Sardinian sähkömarkkinoiden tilanteen johtaneen alueelliseen haittaan. |
| --- | --- |

(171)

Ensimmäiseksi on selvitettävä, muodostavatko kyseiset ongelmat alueellisen haitan eli onko niillä huomattava vaikutus Sardinian talouskehitykseen. Komissio ei hyväksynyt asiassa C 34/02 (67) näkemystä, jonka mukaan energialähteisiin johtavan sähkönsiirtoyhteyden puuttuminen olisi haitta. Vaikka on totta, että pk-yritykset kärsivät korkeista sähkön hinnoista vähemmän kuin suuret sähköä paljon käyttävät teollisuudenalat, yksittäisen toimialan edut eivät kuitenkaan ole automaattisesti samat kuin alueen edut. Komissio katsoo, ettei Italia ole riittävästi todistanut Sardinian sähkömarkkinoiden tilanteen johtaneen alueelliseen haittaan.

| (172) | Vaikka oletettaisiin, että alueellinen haitta on olemassa, tuen on silti täytettävä alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaiset kriteerit. Tämän vuoksi komissio on arvioinut, täyttyvätkö nämä kriteerit. |
| --- | --- |

(172)

Vaikka oletettaisiin, että alueellinen haitta on olemassa, tuen on silti täytettävä alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaiset kriteerit. Tämän vuoksi komissio on arvioinut, täyttyvätkö nämä kriteerit.

6.1.3   Alueellisen kehityksen edistäminen

| (173) | Tuen on edistettävä kestävällä tavalla alueellista kehitystä ja sen on oltava oikeassa suhteessa haittoihin, joita sillä on tarkoitus lievittää. Tukialueella myönnettävää toimintatukea ei voida hyväksyä yhden toimialan vaikeuksien vuoksi, vaan on osoitettava, että tuki edistää alueellista kehitystä kestävällä tavalla. Tämä on epätodennäköistä käsiteltävänä olevassa tapauksessa. Vaikka katsottaisiin, että tiettyjen teollisuuslaitosten toiminnan jatkuminen saarella edistäisi saaren työllisyyttä ja teollisuuspohjan säilymistä, kyseiset vaikutukset eivät olisi kestäviä. Mikäli sähkön korkeat hinnat muodostavat Sardinialle rakenteellisen ongelman, kuten Italia katsoo, paljon sähköä käyttävien teollisuudenalojen vaikeudet palaavat entiselleen heti, kun tariffijärjestely päättyy. |
| --- | --- |

(173)

Tuen on edistettävä kestävällä tavalla alueellista kehitystä ja sen on oltava oikeassa suhteessa haittoihin, joita sillä on tarkoitus lievittää. Tukialueella myönnettävää toimintatukea ei voida hyväksyä yhden toimialan vaikeuksien vuoksi, vaan on osoitettava, että tuki edistää alueellista kehitystä kestävällä tavalla. Tämä on epätodennäköistä käsiteltävänä olevassa tapauksessa. Vaikka katsottaisiin, että tiettyjen teollisuuslaitosten toiminnan jatkuminen saarella edistäisi saaren työllisyyttä ja teollisuuspohjan säilymistä, kyseiset vaikutukset eivät olisi kestäviä. Mikäli sähkön korkeat hinnat muodostavat Sardinialle rakenteellisen ongelman, kuten Italia katsoo, paljon sähköä käyttävien teollisuudenalojen vaikeudet palaavat entiselleen heti, kun tariffijärjestely päättyy.

| (174) | Italian viranomaisten mukaan tariffi on väliaikainen toimenpide, jonka tarkoituksena on olla voimassa vain siihen asti, kun nyt meneillään olevat energiantuotannon infrastruktuuri- ja siirtoyhteyshankkeet (GALSI-verkosto ja merenalainen SAPEI-kaapeli) saadaan valmiiksi vuonna 2010. (68) Italian mukaan paremmat siirtoyhteydet laskevat näiden yritysten maksamia hintoja. Komissio katsoo, että vaikka uudet infrastruktuurit voivat vähentää ja tasoittaa eroja Sardinian ja manner-Italian välillä, on hyvin epätodennäköistä, että tällaisilla hankkeilla voitaisiin puolittaa sähkön hinta tasolle, joka katsotaan tarpeelliseksi, jotta tällainen teollinen toiminta on pitkällä aikavälillä kannattavaa. |
| --- | --- |

(174)

Italian viranomaisten mukaan tariffi on väliaikainen toimenpide, jonka tarkoituksena on olla voimassa vain siihen asti, kun nyt meneillään olevat energiantuotannon infrastruktuuri- ja siirtoyhteyshankkeet (GALSI-verkosto ja merenalainen SAPEI-kaapeli) saadaan valmiiksi vuonna 2010. (68) Italian mukaan paremmat siirtoyhteydet laskevat näiden yritysten maksamia hintoja. Komissio katsoo, että vaikka uudet infrastruktuurit voivat vähentää ja tasoittaa eroja Sardinian ja manner-Italian välillä, on hyvin epätodennäköistä, että tällaisilla hankkeilla voitaisiin puolittaa sähkön hinta tasolle, joka katsotaan tarpeelliseksi, jotta tällainen teollinen toiminta on pitkällä aikavälillä kannattavaa.

| (175) | Komissio toteaa myös, että valtion suora tuki suurten käyttäjien sähkönkustannusten alentamiseen ei kannusta sähköntoimittajia alentamaan hintojaan, jotta ne eivät menettäisi suurimpia asiakkaitaan. Se ei myöskään estä sähköntoimittajien kustannusrakenteen heikentymistä. Pikemminkin tuki kannustaa sähköntoimittajia käyttämään omaa markkinavoimaansa. Vaikka olisikin totta, että paljon sähköä käyttävä yritys pystyisi liikakapasiteetin vuoksi saamaan kilpailukykyisen hinnan, jollei sähköntuottajilla (joiden edun mukaista on Italian ja tuensaajien mukaan pitää hinnat korkeina) olisi markkinavoimaa, komissio katsoo, ettei suosituimmuustariffi olisi asianmukainen väline kyseisen markkinavoiman hillitsemiseksi. |
| --- | --- |

(175)

Komissio toteaa myös, että valtion suora tuki suurten käyttäjien sähkönkustannusten alentamiseen ei kannusta sähköntoimittajia alentamaan hintojaan, jotta ne eivät menettäisi suurimpia asiakkaitaan. Se ei myöskään estä sähköntoimittajien kustannusrakenteen heikentymistä. Pikemminkin tuki kannustaa sähköntoimittajia käyttämään omaa markkinavoimaansa. Vaikka olisikin totta, että paljon sähköä käyttävä yritys pystyisi liikakapasiteetin vuoksi saamaan kilpailukykyisen hinnan, jollei sähköntuottajilla (joiden edun mukaista on Italian ja tuensaajien mukaan pitää hinnat korkeina) olisi markkinavoimaa, komissio katsoo, ettei suosituimmuustariffi olisi asianmukainen väline kyseisen markkinavoiman hillitsemiseksi.

6.1.4   Suhteellisuusperiaate

| (176) | Tariffijärjestelmässä mukana oleville tuensaajille myönnettyä avustusta ei lasketa siten, että se kompensoisi alueelliset erot (manner-Italiassa ja Sardiniassa samassa asiakasluokassa voimassa olevien sähkön hintojen välinen erotus), vaan sillä pyritään yhdenmukaistamaan Sardinian hinnat ja tuensaajien EU:ssa toimivien kilpailijoiden maksamat hinnat. Sardinian tuensaajille vahvistetut hinnat ovat erityisen alhaiset ja varmasti alhaisemmat kuin manner-Italiassa voimassa olevat hinnat, jotka kuuluvat EU:n korkeimpiin. Tämän vuoksi tariffit eivät ole oikeassa suhteessa alueellisiin haittoihin, joita niillä pyritään lievittämään. |
| --- | --- |

(176)

Tariffijärjestelmässä mukana oleville tuensaajille myönnettyä avustusta ei lasketa siten, että se kompensoisi alueelliset erot (manner-Italiassa ja Sardiniassa samassa asiakasluokassa voimassa olevien sähkön hintojen välinen erotus), vaan sillä pyritään yhdenmukaistamaan Sardinian hinnat ja tuensaajien EU:ssa toimivien kilpailijoiden maksamat hinnat. Sardinian tuensaajille vahvistetut hinnat ovat erityisen alhaiset ja varmasti alhaisemmat kuin manner-Italiassa voimassa olevat hinnat, jotka kuuluvat EU:n korkeimpiin. Tämän vuoksi tariffit eivät ole oikeassa suhteessa alueellisiin haittoihin, joita niillä pyritään lievittämään.

| (177) | Avustuksen määrän laskemiseen valittu menetelmä osoittaa, että toimenpiteen tavoite on elinkeinopoliittinen, ei alueellinen. Italia on korostanut toistuvasti huomautuksissaan tariffien elinkeinopoliittista ulottuvuutta. |
| --- | --- |

(177)

Avustuksen määrän laskemiseen valittu menetelmä osoittaa, että toimenpiteen tavoite on elinkeinopoliittinen, ei alueellinen. Italia on korostanut toistuvasti huomautuksissaan tariffien elinkeinopoliittista ulottuvuutta.

6.1.5   Tuen aleneva luonne

| (178) | Alueellisen toimintatuen on oltava alenevaa (ks. alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.17 kohta). Koska vuosien 2004 ja 2005 tariffien päivitysmekanismit olivat erilaiset, niistä on tehty erilliset arviot. |
| --- | --- |

(178)

Alueellisen toimintatuen on oltava alenevaa (ks. alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.17 kohta). Koska vuosien 2004 ja 2005 tariffien päivitysmekanismit olivat erilaiset, niistä on tehty erilliset arviot.

| (179) | Vuoden 2004 tariffit on indeksoitu polttoaineiden hintojen vaihtelun perusteella ja ne voivat vain nousta tai säilyä ennallaan. Italian mukaan tällä varmistetaan tuen aleneva luonne. Komissio katsoo, että alenevaa luonnetta koskeva vaatimus voidaan katsoa täytetyksi ainoastaan, jos korvaukset – jotka vastaavat tosiasiallista tuen määrää – vähenevät ajan myötä. Ei riitä, että tariffi nousee vähitellen, sillä korkeampi tariffi voi kuitenkin edustaa suurempaa tukimäärää, mikäli viitemarkkinoiden loppukäyttäjiltä perittävä hinta nousee tariffia nopeammin. Italian menetelmään ei sisälly tähän liittyvää varmuutta. (69) |
| --- | --- |

(179)

Vuoden 2004 tariffit on indeksoitu polttoaineiden hintojen vaihtelun perusteella ja ne voivat vain nousta tai säilyä ennallaan. Italian mukaan tällä varmistetaan tuen aleneva luonne. Komissio katsoo, että alenevaa luonnetta koskeva vaatimus voidaan katsoa täytetyksi ainoastaan, jos korvaukset – jotka vastaavat tosiasiallista tuen määrää – vähenevät ajan myötä. Ei riitä, että tariffi nousee vähitellen, sillä korkeampi tariffi voi kuitenkin edustaa suurempaa tukimäärää, mikäli viitemarkkinoiden loppukäyttäjiltä perittävä hinta nousee tariffia nopeammin. Italian menetelmään ei sisälly tähän liittyvää varmuutta. (69)

| (180) | Vuoden 2005 tariffien osalta komissio on arvioinut lain 80/2005 11 §:n 13 momentilla käyttöön otetun indeksointimekanismin, sellaisena kuin AEEG on sen tulkinnut päätöksessään nro 217/05 (ks. johdanto-osan 33 kappale). AEEG:n vahvistamien täytäntöönpanosääntöjen mukaan tariffeja korotetaan vuosittain prosenttiosuudella, joka vastaa sähkön hintojen suuntauksia unionissa, mutta korotus ei voi olla yli 4 prosenttia. Italian mukaan tällä mekanismilla varmistetaan tuen aleneva luonne. |
| --- | --- |

(180)

Vuoden 2005 tariffien osalta komissio on arvioinut lain 80/2005 11 §:n 13 momentilla käyttöön otetun indeksointimekanismin, sellaisena kuin AEEG on sen tulkinnut päätöksessään nro 217/05 (ks. johdanto-osan 33 kappale). AEEG:n vahvistamien täytäntöönpanosääntöjen mukaan tariffeja korotetaan vuosittain prosenttiosuudella, joka vastaa sähkön hintojen suuntauksia unionissa, mutta korotus ei voi olla yli 4 prosenttia. Italian mukaan tällä mekanismilla varmistetaan tuen aleneva luonne.

| (181) | Komission näkemyksen mukaan kuitenkin se, että nimelliseen tariffiin sovelletaan varsin rajallista vuotuista korotusta, ei johda korvauksilla mitatun tuen nettomäärän vähenemiseen ajan myötä. |
| --- | --- |

(181)

Komission näkemyksen mukaan kuitenkin se, että nimelliseen tariffiin sovelletaan varsin rajallista vuotuista korotusta, ei johda korvauksilla mitatun tuen nettomäärän vähenemiseen ajan myötä.

| (182) | Jos katsotaan Italian tapaan, että sähköpörssien hintojen suuntaukset vastaavat laajalti kahdenvälisten sopimusten mukaisten hintojen vaihtelua, vuoden 2005 tariffeja voidaan pitää alenevina ainoastaan tilanteessa, jossa EU:n keskihinnat alenevat (koska tariffit eivät voi laskea, ainoastaan nousta). Kaikissa muissa tapauksissa tariffeihin sisältyisi kasvava etu. (70) Koska vuodesta 2004 ainakin vuoteen 2007 sähkön keskihinnat unionissa nousivat tuntuvasti (yli 4 prosenttia vuodessa), vuoden 2005 tariffeihin sisältyvä tuen osuus olisi kasvanut ajan myötä. |
| --- | --- |

(182)

Jos katsotaan Italian tapaan, että sähköpörssien hintojen suuntaukset vastaavat laajalti kahdenvälisten sopimusten mukaisten hintojen vaihtelua, vuoden 2005 tariffeja voidaan pitää alenevina ainoastaan tilanteessa, jossa EU:n keskihinnat alenevat (koska tariffit eivät voi laskea, ainoastaan nousta). Kaikissa muissa tapauksissa tariffeihin sisältyisi kasvava etu. (70) Koska vuodesta 2004 ainakin vuoteen 2007 sähkön keskihinnat unionissa nousivat tuntuvasti (yli 4 prosenttia vuodessa), vuoden 2005 tariffeihin sisältyvä tuen osuus olisi kasvanut ajan myötä.

| (183) | Lisäksi Italian mukaan kahdenväliset sopimukset ovat todellisuudessa vähemmän alttiita hintojen nousulle kuin sähköpörsseissä määritellyt hinnat, minkä vuoksi vuoden 2005 tariffit ovat itse asiassa luonteeltaan alenevia. Komissio huomauttaa, että sille arvioitavaksi toimitettu indeksointimenetelmä perustuu hintojen vaihteluun sähköpörsseissä eikä Italia ole esittänyt kahdenvälisiin sopimuksiin perustuvien hintojen kehittymiseen liittyviä tietoja. Tämän vuoksi Italian näkemykselle ei ole riittävästi perusteita. |
| --- | --- |

(183)

Lisäksi Italian mukaan kahdenväliset sopimukset ovat todellisuudessa vähemmän alttiita hintojen nousulle kuin sähköpörsseissä määritellyt hinnat, minkä vuoksi vuoden 2005 tariffit ovat itse asiassa luonteeltaan alenevia. Komissio huomauttaa, että sille arvioitavaksi toimitettu indeksointimenetelmä perustuu hintojen vaihteluun sähköpörsseissä eikä Italia ole esittänyt kahdenvälisiin sopimuksiin perustuvien hintojen kehittymiseen liittyviä tietoja. Tämän vuoksi Italian näkemykselle ei ole riittävästi perusteita.

| (184) | Lisäksi komissiolla olevien rajallisten tietojen mukaan vaikuttaa siltä, että päin vastoin kahdenvälisiin sopimuksiin perustuvat hinnat nousivat huomattavasti Sardiniassa (vrt. esimerkiksi Euralluminan selvitys, jonka mukaan se maksoi kaudella 2005–2006 vapailla markkinoilla hinnan 80 euroa/MWh, kun se vuonna 2004 oli maksanut 65 euroa/MWh). Jos tariffeja olisi sovellettu tällaisissa olosuhteissa, korvaukset olisivat nousseet ajan myötä. |
| --- | --- |

(184)

Lisäksi komissiolla olevien rajallisten tietojen mukaan vaikuttaa siltä, että päin vastoin kahdenvälisiin sopimuksiin perustuvat hinnat nousivat huomattavasti Sardiniassa (vrt. esimerkiksi Euralluminan selvitys, jonka mukaan se maksoi kaudella 2005–2006 vapailla markkinoilla hinnan 80 euroa/MWh, kun se vuonna 2004 oli maksanut 65 euroa/MWh). Jos tariffeja olisi sovellettu tällaisissa olosuhteissa, korvaukset olisivat nousseet ajan myötä.

| (185) | Näin ollen alenevaan luonteeseen liittyvää vaatimusta ei täytä vuoden 2004 eikä vuoden 2005 tariffi. |
| --- | --- |

(185)

Näin ollen alenevaan luonteeseen liittyvää vaatimusta ei täytä vuoden 2004 eikä vuoden 2005 tariffi.

6.1.6   Päätelmät toimenpiteen soveltuvuudesta sisämarkkinoille aluetukena

| (186) | Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, ettei tarkasteltavana olevaa tariffia voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi aluetueksi vuoden 1998 suuntaviivojen perusteella. Koska Sardinia ei ole enää vuoden 2006 jälkeen ollut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue, tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille ei ole tarpeen tutkia vuosien 2007–2013 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(186)

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, ettei tarkasteltavana olevaa tariffia voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi aluetueksi vuoden 1998 suuntaviivojen perusteella. Koska Sardinia ei ole enää vuoden 2006 jälkeen ollut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue, tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille ei ole tarpeen tutkia vuosien 2007–2013 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen perusteella.

| (187) | Komissio otti saman kielteisen kannan vuonna 2005 toiseen toimenpiteeseen, jolla oli tarkoitus vähentää Euralluminan sähkökustannuksia Sardiniassa. Tuolloin komissio katsoi, ettei kyseistä toimenpidettä eli kivennäisöljyjen vapauttamista valmisteverosta (71) voitaisi hyväksyä alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(187)

Komissio otti saman kielteisen kannan vuonna 2005 toiseen toimenpiteeseen, jolla oli tarkoitus vähentää Euralluminan sähkökustannuksia Sardiniassa. Tuolloin komissio katsoi, ettei kyseistä toimenpidettä eli kivennäisöljyjen vapauttamista valmisteverosta (71) voitaisi hyväksyä alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen perusteella.

6.2   Muut sisämarkkinoille soveltuvuuteen liittyvät seikat

| (188) | Italia ja asianomaiset yritykset ovat esittäneet, että tariffien tarkoituksena on korjata sähkömarkkinoiden puutteellisuudet, joiden vuoksi hinnat eivät ole vielä kilpailukykyiset. Niiden mukaan sähkön korkeat hinnat uhkaavat energiaintensiivisten teollisuudenalojen kilpailukykyä. Tuella olisi kannustava vaikutus, sillä ilman tukea yritysten olisi lopetettava toimintansa. |
| --- | --- |

(188)

Italia ja asianomaiset yritykset ovat esittäneet, että tariffien tarkoituksena on korjata sähkömarkkinoiden puutteellisuudet, joiden vuoksi hinnat eivät ole vielä kilpailukykyiset. Niiden mukaan sähkön korkeat hinnat uhkaavat energiaintensiivisten teollisuudenalojen kilpailukykyä. Tuella olisi kannustava vaikutus, sillä ilman tukea yritysten olisi lopetettava toimintansa.

| (189) | Komission mukaan ei ole mahdollista hyväksyä näkemystä, että tietyille teollisuusyrityksille annettava toimintatuki riittäisi vastaamaan paikallisten sähkömarkkinoiden kilpailun puutteeseen, joka vaikuttaa kaikkiin sähkön käyttäjiin. |
| --- | --- |

(189)

Komission mukaan ei ole mahdollista hyväksyä näkemystä, että tietyille teollisuusyrityksille annettava toimintatuki riittäisi vastaamaan paikallisten sähkömarkkinoiden kilpailun puutteeseen, joka vaikuttaa kaikkiin sähkön käyttäjiin.

| (190) | On myös kyseenalaistettava tuen asianmukaisuus ja oikeasuhteisuus suhteessa tavoitteeseen, joka on estää teollisuuslaitosten muuttaminen unionin ulkopuolelle. Komission päätöksissä tai unionin tuomioistuimen tuomioissa ei ole ennakkotapauksia, joissa tällaiset syyt olisi hyväksytty perusteluiksi valtiontuen myöntämiselle. Päätökset tuotannon siirtämisestä kokonaisuudessaan tai osittain ovat osa yksittäisen yrityksen toimintastrategiaa eikä komissio ole koskaan katsonut, että tämä muodostaisi markkinoiden toimintapuutteen. Komissio esitti jo aiemmin asioissa Terni (72) ja Alcoa (73) epäilyjä vastaavista perusteluista, joissa tiettyihin tukitoimenpiteisiin yhdistettiin tavoite estää teollisuustuotannon siirtyminen unionin ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(190)

On myös kyseenalaistettava tuen asianmukaisuus ja oikeasuhteisuus suhteessa tavoitteeseen, joka on estää teollisuuslaitosten muuttaminen unionin ulkopuolelle. Komission päätöksissä tai unionin tuomioistuimen tuomioissa ei ole ennakkotapauksia, joissa tällaiset syyt olisi hyväksytty perusteluiksi valtiontuen myöntämiselle. Päätökset tuotannon siirtämisestä kokonaisuudessaan tai osittain ovat osa yksittäisen yrityksen toimintastrategiaa eikä komissio ole koskaan katsonut, että tämä muodostaisi markkinoiden toimintapuutteen. Komissio esitti jo aiemmin asioissa Terni (72) ja Alcoa (73) epäilyjä vastaavista perusteluista, joissa tiettyihin tukitoimenpiteisiin yhdistettiin tavoite estää teollisuustuotannon siirtyminen unionin ulkopuolelle.

| (191) | On huomattava, että energiaa, kilpailukykyä ja ympäristöä käsittelevän korkean tason ryhmän tapaisten erikoisfoorumeiden (74) päätelmissä, joihin asiassa viitataan, ei ehdoteta erityisen valtiontuen myöntämistä korkeista sähkön hinnoista aiheutuvien kilpailuongelmien ratkaisemiseksi, vaan niissä todetaan, että valtiontukisääntöjä on tarpeen noudattaa täysimääräisesti. (75) |
| --- | --- |

(191)

On huomattava, että energiaa, kilpailukykyä ja ympäristöä käsittelevän korkean tason ryhmän tapaisten erikoisfoorumeiden (74) päätelmissä, joihin asiassa viitataan, ei ehdoteta erityisen valtiontuen myöntämistä korkeista sähkön hinnoista aiheutuvien kilpailuongelmien ratkaisemiseksi, vaan niissä todetaan, että valtiontukisääntöjä on tarpeen noudattaa täysimääräisesti. (75)

| (192) | Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että vuosien 2004 ja 2005 kiistanalaisiin tariffeihin ei voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettuja poikkeuksia. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa, koska tuki ei ole luonteeltaan sosiaalista, sen tavoitteena ei ole korvata luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamaa vahinkoa eikä sitä ole myönnetty Saksan jaosta aiheutuneen taloudellisen haitan korvaamiseksi. Myöskään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa, sillä toimenpiteen tarkoituksena ei ole tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämistä tai poistaa jäsenvaltion taloudessa oleva vakava häiriö tai tukea kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämistä. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen poikkeuksen osalta voidaan todeta johdanto-osan 160–187 kappaleessa esitetyn analyysin osoittavan, että tariffia ei voi hyväksyä tukena, jonka tarkoituksena on edistää taloudellista kehitystä alueella, jolla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai jolla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan osalta voidaan todeta johdanto-osan 155–158 kappaleen mukaisesti, ettei toimintatuille voida periaatteessa myöntää tällaista poikkeusta, eikä komissio ole havainnut erityisolosuhteita, joiden perusteella niitä voitaisiin myöntää tässäkään asiassa. |
| --- | --- |

(192)

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että vuosien 2004 ja 2005 kiistanalaisiin tariffeihin ei voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettuja poikkeuksia. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa, koska tuki ei ole luonteeltaan sosiaalista, sen tavoitteena ei ole korvata luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamaa vahinkoa eikä sitä ole myönnetty Saksan jaosta aiheutuneen taloudellisen haitan korvaamiseksi. Myöskään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa, sillä toimenpiteen tarkoituksena ei ole tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämistä tai poistaa jäsenvaltion taloudessa oleva vakava häiriö tai tukea kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämistä. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen poikkeuksen osalta voidaan todeta johdanto-osan 160–187 kappaleessa esitetyn analyysin osoittavan, että tariffia ei voi hyväksyä tukena, jonka tarkoituksena on edistää taloudellista kehitystä alueella, jolla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai jolla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan osalta voidaan todeta johdanto-osan 155–158 kappaleen mukaisesti, ettei toimintatuille voida periaatteessa myöntää tällaista poikkeusta, eikä komissio ole havainnut erityisolosuhteita, joiden perusteella niitä voitaisiin myöntää tässäkään asiassa.

| (193) | Komissio katsoo tämän vuoksi, etteivät vuoden 2004 tariffi tai vuoden 2005 tariffi sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(193)

Komissio katsoo tämän vuoksi, etteivät vuoden 2004 tariffi tai vuoden 2005 tariffi sovellu sisämarkkinoille.

| (194) | Koska komissio on tehnyt tämän päätelmän, sen ei Deggendorf-asiassa vahvistetun oikeuskäytännön mukaisesti tarvitse tarkastella mahdollisia kasautumisvaikutuksia uuden tuen ja vanhojen, johdanto-osan 31 kappaleessa tarkoitettujen sisämarkkinoille soveltumattomien tukien välillä. |
| --- | --- |

(194)

Koska komissio on tehnyt tämän päätelmän, sen ei Deggendorf-asiassa vahvistetun oikeuskäytännön mukaisesti tarvitse tarkastella mahdollisia kasautumisvaikutuksia uuden tuen ja vanhojen, johdanto-osan 31 kappaleessa tarkoitettujen sisämarkkinoille soveltumattomien tukien välillä.

7.   TAKAISINPERINTÄ

| (195) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaan sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä on määrättävä tehokkaan kilpailun palauttamisesta, ellei takaisinperintä ole yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista. |
| --- | --- |

(195)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaan sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä on määrättävä tehokkaan kilpailun palauttamisesta, ellei takaisinperintä ole yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista.

| (196) | Tarkasteltavana olevassa asiassa ainoastaan vuotta 2004 koskevat tariffit (asia C 38/A/04) on perittävä takaisin, sillä vuoden 2005 tariffeja (asia C 13/06) ei ole pantu täytäntöön. |
| --- | --- |

(196)

Tarkasteltavana olevassa asiassa ainoastaan vuotta 2004 koskevat tariffit (asia C 38/A/04) on perittävä takaisin, sillä vuoden 2005 tariffeja (asia C 13/06) ei ole pantu täytäntöön.

7.1   Perusteltu luottamus ja muut unionin oikeuden pääperiaatteet, jotka voivat estää takaisinperinnän

| (197) | Kun tukea on maksettu ilman SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua etukäteisilmoitusta komissiolle, tuensaaja ei vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan voi perustellusti luottaa siihen, että tukea myönnetään sääntöjenmukaisesti. (76) Huolellisesti toimiva yritys pystyy selvittämään, onko ilmoitusmenettelyä noudatettu ja onko tuki sääntöjenmukaista. |
| --- | --- |

(197)

Kun tukea on maksettu ilman SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua etukäteisilmoitusta komissiolle, tuensaaja ei vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan voi perustellusti luottaa siihen, että tukea myönnetään sääntöjenmukaisesti. (76) Huolellisesti toimiva yritys pystyy selvittämään, onko ilmoitusmenettelyä noudatettu ja onko tuki sääntöjenmukaista.

| (198) | Sääntöjenvastaisen tuen saajan mahdollisuutta vedota sellaisiin poikkeuksellisiin olosuhteisiin, joiden perusteella se on voinut perustellusti luottaa tuen sääntöjenmukaisuuteen ja joiden perusteella se voi vastustaa tuen takaisinperintää, ei kuitenkaan voida sulkea pois. (77) |
| --- | --- |

(198)

Sääntöjenvastaisen tuen saajan mahdollisuutta vedota sellaisiin poikkeuksellisiin olosuhteisiin, joiden perusteella se on voinut perustellusti luottaa tuen sääntöjenmukaisuuteen ja joiden perusteella se voi vastustaa tuen takaisinperintää, ei kuitenkaan voida sulkea pois. (77)

| (199) | Vuoden 2004 tariffia maksaneet tuensaajat eivät ole esittäneet näitä seikkoja koskevia huomautuksia eikä komissio ole havainnut poikkeuksellisia olosuhteita, jotka olisivat voineet luoda tuensaajille perustellun luottamuksen. Erityisesti vuoden 1996 Alumix-päätös ei ole voinut luoda odotuksia, joiden mukaan tariffit eivät olisi valtiontukea. Kuten vuoden 2004 menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin (ks. johdanto-osan 37 kappale), vuoden 2004 tariffin mallina ollut tariffi ei ollut alkuperäinen Alumix-järjestely, josta komissio oli vuonna 1996 todennut, ettei se ollut valtiontukea. Sen sijaan tariffi oli kokonaan uusi toimenpide, jota oli muutettu merkittävästi (erityisesti rahoitusjärjestelyn (78) osalta) ja jonka voimassaoloa Italian viranomaiset olivat tuolloin jatkaneet. Huolellisesti toimiva tuensaaja olisi tällaisessa tilanteessa varmistanut, että tuki on sääntöjenmukaista. |
| --- | --- |

(199)

Vuoden 2004 tariffia maksaneet tuensaajat eivät ole esittäneet näitä seikkoja koskevia huomautuksia eikä komissio ole havainnut poikkeuksellisia olosuhteita, jotka olisivat voineet luoda tuensaajille perustellun luottamuksen. Erityisesti vuoden 1996 Alumix-päätös ei ole voinut luoda odotuksia, joiden mukaan tariffit eivät olisi valtiontukea. Kuten vuoden 2004 menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin (ks. johdanto-osan 37 kappale), vuoden 2004 tariffin mallina ollut tariffi ei ollut alkuperäinen Alumix-järjestely, josta komissio oli vuonna 1996 todennut, ettei se ollut valtiontukea. Sen sijaan tariffi oli kokonaan uusi toimenpide, jota oli muutettu merkittävästi (erityisesti rahoitusjärjestelyn (78) osalta) ja jonka voimassaoloa Italian viranomaiset olivat tuolloin jatkaneet. Huolellisesti toimiva tuensaaja olisi tällaisessa tilanteessa varmistanut, että tuki on sääntöjenmukaista.

| (200) | Lisäksi komissio katsoo, ettei takaisinperintä riko unionin oikeuden muita yleisperiaatteita. |
| --- | --- |

(200)

Lisäksi komissio katsoo, ettei takaisinperintä riko unionin oikeuden muita yleisperiaatteita.

7.2   Takaisinperittävien määrien määrittäminen

| (201) | Kaikki sisämarkkinoille soveltumattomat tuet, jotka Portovesme, ILA ja Eurallumina ovat saaneet vuoden 2004 asetuksen 1 §:n nojalla, on perittävä takaisin korkoineen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (79) V luvun mukaisesti. |
| --- | --- |

(201)

Kaikki sisämarkkinoille soveltumattomat tuet, jotka Portovesme, ILA ja Eurallumina ovat saaneet vuoden 2004 asetuksen 1 §:n nojalla, on perittävä takaisin korkoineen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (79) V luvun mukaisesti.

| (202) | Takaisinperinnän tarkoituksena on palauttaa tuensaajien kilpailutilanne, joka vallitsi ennen sisämarkkinoille soveltumattoman tuen myöntämistä, poistamalla tämän tuen tuottama aiheeton etu. Tässä tapauksessa etu vastaa erotusta suosituimmuustariffin ja sen sähkön hinnan välillä, jonka tuensaajat olisivat maksaneet markkinoilla ilman tariffeja. |
| --- | --- |

(202)

Takaisinperinnän tarkoituksena on palauttaa tuensaajien kilpailutilanne, joka vallitsi ennen sisämarkkinoille soveltumattoman tuen myöntämistä, poistamalla tämän tuen tuottama aiheeton etu. Tässä tapauksessa etu vastaa erotusta suosituimmuustariffin ja sen sähkön hinnan välillä, jonka tuensaajat olisivat maksaneet markkinoilla ilman tariffeja.

| (203) | Ennen kuin tariffit otettiin käyttöön, kaikki asianomaiset yritykset ostivat sähkönsä kahdenvälisten sopimusten pohjalta. Italian valtio puuttui tilanteeseen maksamalla korvauksia sopimuksissa sovittujen hintojen tukemiseksi. Takaisinperittävät määrät vastaavat siis tuensaajien mainitulla ajanjaksolla (ks. johdanto-osan 30 kappale) saamia korvauksia. |
| --- | --- |

(203)

Ennen kuin tariffit otettiin käyttöön, kaikki asianomaiset yritykset ostivat sähkönsä kahdenvälisten sopimusten pohjalta. Italian valtio puuttui tilanteeseen maksamalla korvauksia sopimuksissa sovittujen hintojen tukemiseksi. Takaisinperittävät määrät vastaavat siis tuensaajien mainitulla ajanjaksolla (ks. johdanto-osan 30 kappale) saamia korvauksia.

8.   PÄÄTELMÄT

Komissio toteaa, että sekä vuoden 2004 että vuoden 2005 tariffit ovat toimintatukea, johon ei voida soveltaa perussopimukseen sisältyvän yleisen valtiontukikiellon poikkeuksia, eikä se sen vuoksi sovellu sisämarkkinoille.

Vuoden 2004 tariffi pantiin sääntöjenvastaisesti täytäntöön SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa rikkoen, joten kaikki siihen liittyvät tulevat maksut on peruutettava ja jo maksettu tuki on perittävä takaisin. Takaisinperittävä määrä vastaa kaikkia Cassa Conguaglion Portovesmelle, ILAlle ja Euralluminalle maksamien korvausten osien summaa.

Vuoden 2005 tariffeja, joista Italia asianmukaisesti ilmoitti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ei panna täytäntöön,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Valtiontuki, jonka Italia aikoo panna täytäntöön 14 päivänä maaliskuuta 2005 annetun lain nro 35, joka on muutettu 14 päivänä toukokuuta 2005 annetuksi laiksi nro 80/2005, 11 §:n 12 momentin nojalla Portovesme Srl:n, Eurallumina Spa:n, ILA Spa:n ja Syndial SpA:n hyväksi, ei sovellu sisämarkkinoille.

2.   Tästä syystä tukea ei saa myöntää.

2 artikla

Valtiontuki, jota Italia on sääntöjenvastaisesti myöntänyt SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti 6 päivänä helmikuuta 2004 annetun pääministerin asetuksen 1 §:n nojalla Portovesme Srl:lle 12 845 892,82 euroa, Eurallumina SpA:lle 5 208 152,05 euroa ja ILA Spa:lle 291 120,27 euroa, ei sovellu sisämarkkinoille.

3 artikla

1.   Italian on perittävä takaisin 2 artiklassa tarkoitettu tuensaajille maksettu tuki.

2.   Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä lähtien, kun tuki on saatettu tuensaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.

3.   Korolle on laskettava korkoa asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun säännösten mukaisesti.

4.   Italian on peruutettava kaikki 2 artiklassa tarkoitetun tuen tulevat maksut tämän päätöksen hyväksymispäivästä alkaen.

4 artikla

1.   Edellä 2 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tosiasiallisesti.

2.   Italian on pantava tämä päätös täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantopäivästä.

5 artikla

1.   Italian on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:

| a) | tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko); |
| --- | --- |

a)

tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);

| b) | tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

b)

tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Italian on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka kun 2 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava viipymättä komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös yksityiskohtaiset tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 23 päivänä helmikuuta 2011.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 30, 5.2.2005, s. 7–10, ja EUVL C 145, 21.6.2006, s. 8.

1

(2)  EUVL C 30, 5.2.2005, s. 7.

2

(3)  Komission päätös 2010/460/EY, tehty 19 päivänä marraskuuta 2009, valtiontuista C 38/A/04 (ex NN 58/04) ja C 36/B/06 (ex NN 38/06), jotka Italia on toteuttanut Alcoa Trasformazionin hyväksi (EUVL L 227, 28.8.2010, s. 62).

3

(4)  EUVL C 145, 21.6.2006, s. 8.

4

(5)  Portoscusossa ja San Gavinossa sijaitsevien tuotantolaitosten osalta.

5

(6)  Alumiinioksidi on bauksiitista saatava raaka-aine, jota käytetään alumiinin sulatukseen. Suuri osa Euralluminan tuotannosta menee lähellä sijaitsevaan Alcoan valimoon.

6

(7)  Tariffijärjestely on kuvattu asiakirjan Testo integrato delle disposizioni per l’erogazione dei servizi di trasmissione, distribuzione, misura e vendita dell’energia elettrica per il periodo di regolazione 2004–2007 (Sähkön siirron, jakelun, mittaamisen ja myynnin palvelujen säännöt vuosina 2004–2007) 73 §:ssä. Asiakirjan on laatinut AEEG, joka päivittää sitä säännöllisesti.

7

(8)  Cassa Conguaglio on 26 päivänä tammikuuta 1948 annetulla asetuksella nro 98 perustettu julkinen elin, joka toimii AEEG:n alaisuudessa. Se hoitaa erityisesti rahavirtoja, jotka liittyvät sähkön suosituimmuustariffijärjestelmiin (maksujen kerääminen ja maksujen suoritus lopullisille tuensaajille).

8

(9)  Tuensaajat saattoivat myös irtisanoa voimassa olleet toimitussopimuksensa ja kääntyä suoraan Acquirente unicon puoleen. Se on valtion laitos, joka kokoaa yhteen halukkaiden kuluttajien kysynnän ja ostaa sähköä näiden laskuun sähkön tukkumarkkinoilta parhaalla mahdollisella hinnalla. Jos korvausten saaja olisi päättänyt käyttää tätä järjestelyä, valtio olisi käyttänyt Acquirente unicon hintaa vertailukohtana korvauksia laskiessaan. Järjestelyn tavoitteena oli minimoida osallistujien kustannukset, kun tuensaajat eivät tee omien sähköntoimittajiensa kanssa epäedullisia toimitussopimuksia (jotka olisivat tuottaneet suuremmat korvaukset). Järjestely oli kuitenkin vapaaehtoinen: tuensaajien ei ollut pakko kääntyä Acquirente unicon puoleen saadakseen korvauksia.

9

Acquirente unicon

(10)  Italian sähkön vakiotariffi vastaa loppukäyttäjien sähkökustannusten jakautumista ja on jaoteltu tariffikomponentteihin. Kukin komponentti on tarkoitettu tiettyjen kustannusten rahoittamiseen. Esimerkiksi A2-komponentilla rahoitetaan vanhojen ydinlaitosten purkamista ja A3-komponentilla uusiutuvia energialähteitä käyttäviä laitoksia. A4-komponentilla rahoitettiin suosituimmuustariffijärjestelmiä. Kaikkien loppukäyttäjien laskujen rakenne on tällainen.

10

(11)  AEEG:n elinkeinoministeriölle lähettämä, 17 päivänä joulukuuta 2004 päivätty kirje. Saatavilla olevien tietojen mukaan Italian viranomaiset eivät kuitenkaan ole virallisesti kumonneet vuoden 2004 asetusta.

11

(12)  Tämä käsite tarkoittaa hyvin todennäköisesti EU:n ja ETA:n markkinoita.

12

(13)  Kyseisessä momentissa jatkettiin Alcoa-tariffien voimassaoloa vuoteen 2010.

13

(14)  Asia R.G. n. 2317/2005.

14

(15)  Erityisesti asetusta nro 79/1999, jolla saatettiin sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19 päivänä joulukuuta 1996 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/92/EY (EYVL L 27, 30.1.1997, s. 20) osaksi kansallista lainsäädäntöä.

15

(16)  Komission päätökset K(2005) 4436, tehty 7. joulukuuta 2005, ja K(2007) 286, tehty 7. helmikuuta 2007.

16

(17)  Komission päätös K(2004) 4329, tehty 16 päivänä marraskuuta 2004 (EUVL C 30, 5.2.2005, s. 7).

17

(18)  EYVL C 288, 1.10.1996, s. 4.

18

(19)  EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9, 4.15–4.17 kohta, sellaisena kuin se on muutettuna (EYVL C 258, 9.9.2000, s. 5).

19

(20)  EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51.

20

(21)  Italian viranomaiset totesivat erityisesti, että paljon sähköä kuluttavien käyttäjien hinnat neuvoteltiin kahdenvälisesti eivätkä ne siis ole julkisia. Ne eivät tästä syystä kyenneet mainitsemaan tuensaajien ja näiden kilpailijoiden muilla Italian alueilla sähköstä maksamaa hintaa.

21

(22)  EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13.

22

(23)  Asia C 80/01 (tuki alumiinioksidin tuotantoon, komission päätös 2006/323/EY). Asia koski vapautusta alumiinioksidin tuotannossa käytettävien kivennäisöljyjen valmisteverosta Sardiniassa Italiassa, Gardannessa Ranskassa ja Shannonissa Irlannissa.

23

(24)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-355/95, Textilwerke Deggendorf GmbH (TWD) v. komissio, 15.5.1997 antama tuomio, Kok. 1997, s. I-2549.

24

(25)  Ks. tämän päätöksen johdanto-osan 9 kappale.

25

(26)  Alumiinipitoinen mineraali ja alumiinioksidin tuotannon raaka-aine.

26

(27)  Päätöstä laadittaessa Eurallumina oli ollut poissa tuotannosta ja sen työntekijät lomautettuina jo yli vuoden.

27

(28)  KOM(2004) 863 lopullinen.

28

(29)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-379/98, Preussen-Elektra, 13.3.2001 antama tuomio, Kok. 2001, s. I-2099.

29

(30)  Italia arvioi, että nämä infrastruktuurit saadaan valmiiksi vuonna 2007. Se kuitenkin lykkäsi asioiden C 13/2006 ja C 36/b/2006 yhteydessä arvioitua valmistumisajankohtaa vuoteen 2010. Tämän päätöksen hyväksymisen aikaan GALSI-kaasuputkea ei vielä ollut rakennettu (arvioitu käyttöönottoajankohta on vuosi 2014) ja SAPEI-kaapeli oli vasta osittain käytössä).

30

(31)  Kilpailukykyä sekä energia- ja ympäristöasioita käsittelevän korkean tason ryhmän ensimmäinen kertomus Contributing to an integrated approach on competitiveness, energy and environment policies (Kilpailu-, energia- ja ympäristöpolitiikan yhdennetty lähestymistapa), http://ec.europa.eu/enterprise/environment/hlg_en.htm. Korkean tason ryhmä on foorumi, johon osallistuu komission edustajia ja yritysjohtajia.

31

(32)  Varakapasiteetin suuri osuus (80 % verkosta saatavasta enimmäisenergiasta) on vahvistettu 7 päivänä elokuuta 2000 annetulla ministeriön asetuksella.

32

(33)  Tämä tieto on saatu lisäämällä suosituimmuushintaan (26 euroa/MWh) korvaus, joka oli 37 euroa/Mhw.

33

(34)  Ks. esimerkiksi komission päätös 85/215/ETY, tehty 13 päivänä helmikuuta 1985, alankomaalaisille puutarhaviljelijöille myönnetystä maakaasun etuustariffista (EYVL L 97, 4.4.1985, s. 49). Komissio tarkasteli kyseisessä päätöksessä markkinoiden tosiasiallisia olosuhteita ja sovelsi markkinataloustoimijaa koskevaa testiä arvioidakseen, liittyykö tiettyihin kaasun hintoihin etua.

34

(35)  Ks. esim. yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-372/97, Italia v. komissio, antama tuomio, Kok. 2004 s. I-3679, 67 kohta.

35

(36)  Ensimmäinen markkinoiden vapauttamista koskeva direktiivi 96/92/EY (ks. alaviite 15) saatettiin Italiassa osaksi kansallista lainsäädäntöä asetuksella nro 79/1999.

36

(37)  Asia T-332/06, Alcoa Trasformazioni, Kok. 2009, s. II-29 (muutoksenhaku meneillään).

37

(38)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-241/94, Ranska v. komissio, antama tuomio, Kok. 1996, s. I-4551, 34 kohta.

38

(39)  Ks. esimerkiksi edellä mainittu yhteisöjen tuomioistuimen asiassa PreussenElektra antama tuomio, 38 kohta.

39

(40)  Ks. esimerkiksi yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-482/99, Ranska v. komissio, antama tuomio, Kok. 2002, s. I-4397, 24 kohta.

40

(41)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-78/76, Steinike & Weinlig, antama tuomio, Kok. 1977, s. 595, ja asiassa C-47/69, Ranskan tekstiiliala, antama tuomio, Kok. 1970, s. 487.

41

(42)  Ks. alaviite 29.

42

(43)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-345/02, Pearle ym., 15.7.2004 antama tuomio, Kok. 2004. s. I-7139.

43

(44)  Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-136/05, Earl Salvat v. komissio, antama tuomio, Kok. 2007, s. II-4063, 137–165 kohta.

44

(45)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-57/86, Kreikka v. komissio, antama tuomio, Kok. 1988, s. I-2855, 12 kohta; PreussenElektra, ks. ed.; yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-126/01, Gemo, antama ennakkoratkaisu, Kok. 2003, s. I-13769, 23 kohta.

45

(46)  Tuomiot asioissa Stardust, ks. edellä, Pearle, ks. edellä, ja Earl Salvat, ks. edellä.

46

(47)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-206/06, Essent Netwerk Noord v. Aluminium Delfzijl, 17.7.2008 antama tuomio, ei vielä julkaistu, 69 ja 70 kohta.

47

(48)  Komission päätös K(2004) 4333, tehty 1 päivänä joulukuuta 2004, asia N 490/2000 – Italia – Hukkakustannukset sähkösektorilla.

48

(49)  Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-25/07, Iride, 11.2.2009 antama tuomio, Kok. 2009, s. II-00245, 39 kohta.

49

(50)  Ks. ed. alaviite, 28 kohta.

50

(51)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-303/88, Italia v. komissio, antama tuomio, Kok. 1988, s. I-1433, sekä sen asiassa C-47/69, Ranska v. komissio, Kok. 1970, s. 4393 antama tuomio. Katso myös ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-351/02, Deutsche Bahn v. komissio, antama tuomio, Kok. 2006, s. II-1047.

51

(52)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-102/87, Ranska v. komissio, antama tuomio, Kok. 1988, s. I-4067, 19 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-305/89 Italia v. komissio, antama tuomio, Kok. 1991, s. I-1603, 26 kohta.

52

(53)  Portovesmen omistaa monikansallinen Glencore, Euralluminan venäläinen yritys Rusal.

53

(54)  Ks. esimerkiksi komission menettelyn aloittamista koskevat päätökset säännellyistä tariffeista Ranskassa (asia C 17/07, komission päätös K(2007) 2392, tehty 13 päivänä kesäkuuta 2007, EUVL C 164, 18.7.2007, s. 9) ja säännellyistä tariffeista Espanjassa (asia C 3/07, komission päätös K(2007) 123, tehty 24 päivänä tammikuuta 2007, EUVL C 43, 27.2.2007, s. 9).

54

(55)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-301/87, Ranska v. komissio, antama tuomio, Kok. 1990, s. I-307, 32 ja 33 kohta; ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-214/95, Vlaamse Gewest v. komissio, antama tuomio, Kok. 1998, s. II-717, 67 kohta, ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa Alzetta v. komissio antama tuomio, Kok. 2000, s. II-2319, 79 kohta.

55

(56)  Ks. esimerkiksi yhteisöjen tuomioistuimen asiassa 730/79, Philip Morris v. komissio, antama tuomio, Kok. 1980, s. 2671, 11 kohta, ja yhdistetyissä asioissa C-393/04 ja C-41/05, Air Liquide Industries v. Ville de Seraing ja Province de Liége, antamat tuomiot, Kok. 2006, s. I-5293.

56

(57)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. Asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan v alakohdan toisessa virkkeessä todetaan: ”Jos tietyt toimenpiteet muuttuvat tuiksi sen jälkeen, kun tietty toiminta on vapautettu kilpailulle yhteisön lainsäädännössä, näitä toimenpiteitä ei kilpailun vapauttamiselle vahvistetun ajankohdan jälkeen pidetä voimassa olevana tukena.”

57

(58)  Kok. 1990, s. I-3891; asia C-301/87, Ranska v. komissio, Kok. 1990, s. I-307, 50 kohta.

58

(59)  EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3, ja EUVL C 82, 1.4.2008, s. 1.

59

(60)  Lähde: Indagine conoscitiva sullo stato della liberalizzazione dei settori dell’energia elettrica e del gas naturale, toukokuu 2005.

60

Indagine conoscitiva sullo stato della liberalizzazione dei settori dell’energia elettrica e del gas naturale,

(61)  Sardinian yhdisti Italian mannermaahan vanhentunut 270 MWh:n liittymä (SACOI). Uuden yhteyskaapelin (SAPEI) ensimmäinen osuus otettiin käyttöön vuonna 2009.

61

(62)  Energia-alan tutkinta – komission tiedonanto ”Asetuksen (EY) N:o 1/2003 17 artiklaan perustuva Euroopan kaasu- ja sähköalan tutkinta (Loppuraportti)”, SEC(2006) 1724 / KOM(2006) 851 lopullinen.

62

(63)  HHI-indeksi on Sardiniassa 3 000–3 500. Italian eteläosassa HHI on kuitenkin vielä korkeampi.

63

(64)  Sardiniassa E.ON voi määrätä hinnan 67 prosentille tunneista, ENEL 29 prosentille tunneista. Jos naapurialueet otetaan huomioon, ENEL määrää hinnan Macrosud-Sardegnan makroalueella 63 prosentille tunneista. Kuitenkin MacroSudin alueella ENEL määrittää hinnan kaikille tunneille.

64

(65)  Esimerkiksi vuonna 2007 IPEX:ssä (Italian sähköpörssi) kirjattu keskimääräinen bruttohinta (voimassa peruskuorman osalta päivämarkkinoilla) oli 70,99 euroa MWh, kun se oli Saksan EEX-pörssissä 37,97 euroa ja Ranskan Powernext-pörssissä 40,78 euroa.

65

(66)  Vuotta 2008 koskeva AEEG:n raportti, joka perustuu sähkömarkkinoiden hallinnoijan (Gestore del Mercato Elettrico, GME) toimittamiin tietoihin.

66

(67)  Komission päätös K(2002) 3715, tehty 16 päivänä lokakuuta 2002, toimenpiteet pienten ja keskisuurten yritysten energiakustannusten pienentämiseksi (EYVL L 132, 4.6.2002, s. 6).

67

(68)  Tämän asiakirjan laatimisen aikaan (joulukuussa 2010) SAPEI-kaapeli on osittain käytössä, mutta GALSI-kaasuputki arvioidaan otettavan käyttöön aikaisintaan vuonna 2014.

68

(69)  On huomattava, ettei markkinahintojen vaihtelu liity ainoastaan polttoaineen hintojen vaihteluun. Myös muut tekijät saattavat nostaa hintoja markkinoilla: Sardinian tapauksessa tällaisia tekijöitä voivat olla perinteisten toimijoiden markkinavoima, tarjonnan ja kysynnän epätasapaino ja ongelmat siirtoyhteyksissä. Italian menetelmällä ei taata, että tuen tosiasiallinen määrä vähenee tai edes säilyy muuttumattomana.

69

(70)  Myös silloin, kun EU:n keskihinnat nousisivat vuosittain alle 4 prosenttia, tariffeihin sisältyvä etu lisääntyisi absoluuttisesti. Jos suosituimmuushinta olisi esimerkiksi 30 euroa/MWh ja sähkön keskihinta Euroopassa olisi 60 euroa/MWh (korvaus: 30 euroa), 3 prosentin nousu unionin keskihinnassa (joka siis olisi 61,80 euroa) merkitsisi, että päivitetty tariffi olisi 30,90 euroa. Uusi korvaus MWh:a kohti olisi 61,80 euroa – 30,90 euroa = 30,90 euroa, eli tuen määrä kasvaisi.

70

(71)  Asia Allumina, päätös 2006/323/EY, 7. joulukuuta 2005.

71

(72)  Komission päätös, tehty 20 päivänä marraskuuta 2007, valtiontuesta C 36/A/06, jota Italia on myöntänyt yrityksille ThyssenKrupp, Cementir ja Nuova Terni Industrie Chimiche, johdanto-osan 144 ja 145 kappale. Unionin yleisen tuomioistuimen asioissa T 53/08, 62/08, 63/08 ja 64/08 (muutoksenhaku) 10.7.2010 antama tuomio.

72

(73)  Kohta 244 (alaviitteess 3 mainittu päätös).

73

(74)  Katso alaviite 31.

74

(75)  Esimerkiksi helmikuussa 2007 antamassaan kolmannessa raportissa korkean tason työryhmä toteaa, että tässä yhteydessä kannustimien käyttö, mukaan luettuina yleisiin tarkoituksiin tarkoitetut tuet ja valtiontuet, voi olla perusteltua tarkoituksenmukaisena välineenä. [Kyseiset kannustimet] voivat edistää sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat huomioon ottavia käytäntöjä, alueellista koheesiota, kestävää kehitystä ja kulttuurien monimuotoisuutta. Niitä olisi kuitenkin käytettävä vain silloin, kun on selvästi kyse markkinoiden toimintapuutteesta, kun tuet ovat asianmukainen väline yhteisen tarkasti määriteltyä etua koskevan tavoitteen saavuttamiseksi ja kun ne eivät vääristä kilpailua tai aiheuta vahinkoa ympäristölle [...]. Toimet ovat perusteltuja silloin, kun kyseiset tuet vaarantavat muut poliittiset tavoitteet, joita ovat esimerkiksi ilmastonmuutoksen torjuminen, työllisyyttä ja kasvua koskeva Lissabonin strategia, energiamarkkinoiden moitteeton toiminta tai raaka-aineiden saatavuus, saavuttamatta alkuperäistä tavoitettaan. (http://ec.europa.eu/enterprise/environment/hlg/doc_07:third_report_27_02_2007.pdf).

75

(76)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-24/95, Alcan Deutschland, antama tuomio (Kok. 1997, s. I-1591, 25, 30 ja 31 kohta) ja yhdistetyissä asioissa C-183/02 P ja C-187/02, Demesa ja Territorio histórico de Álava v. komissio, antama tuomio (Kok. 2004, s. I-10609, 45 kohta).

76

(77)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-5/89, Saksa v. komissio, antama tuomio (Kok. 1990, s. I-3437, 16 kohta).

77

(78)  Alkuperäisen Alumix-tariffin oli myöntänyt suoraan sähköntuottaja ENEL, valtionyhtiö, jonka katsottiin toimineen järkevän markkinatoimijan tavoin, kun se oli tarjonnut sähköä Alumix-hintaan, mutta vuoden 2004 tariffia tuki valtio veronluonteisella maksulla.

78

(79)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

79

---

| 24.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 309/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 309/23

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 24 päivänä toukokuuta 2011,

Valtiontuesta C 88/97, jonka Ranskan tasavalta on toteuttanut Crédit Mutuelin hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 3436)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/747/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Ranskan pankkiyhdistys (Association française des banques, AFB), talletuspankkien ammattiyhdistys (Chambre syndicale des banques populaires) ja Crédit Agricole tekivät 25 päivänä tammikuuta 1991 kantelun, jossa ne väittivät Ranskan valtion myöntäneen Crédit Mutuelille valtiontukea. |
| --- | --- |

(1)

Ranskan pankkiyhdistys (Association française des banques, AFB), talletuspankkien ammattiyhdistys (Chambre syndicale des banques populaires) ja Crédit Agricole tekivät 25 päivänä tammikuuta 1991 kantelun, jossa ne väittivät Ranskan valtion myöntäneen Crédit Mutuelille valtiontukea.

| (2) | Komissio esitti ensimmäisen Livret bleu -säästötilijärjestelmää koskevan tietopyynnön 27 päivänä toukokuuta 1991 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio esitti ensimmäisen Livret bleu -säästötilijärjestelmää koskevan tietopyynnön 27 päivänä toukokuuta 1991 päivätyssä kirjeessä.

| (3) | Komissio ilmoitti 6 päivänä helmikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä Ranskan viranomaisille päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan (nykyään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohta) mukainen menettely, joka koskee Livret bleu (2) -säästötilijärjestelmään mahdollisesti sisältyviä tukitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti 6 päivänä helmikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä Ranskan viranomaisille päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan (nykyään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohta) mukainen menettely, joka koskee Livret bleu (2) -säästötilijärjestelmään mahdollisesti sisältyviä tukitoimenpiteitä.

| (4) | Ranskan viranomaiset vastasivat 8 päivänä huhtikuuta 1998 kysymyksiin, jotka komissio oli esittänyt menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään. |
| --- | --- |

(4)

Ranskan viranomaiset vastasivat 8 päivänä huhtikuuta 1998 kysymyksiin, jotka komissio oli esittänyt menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään.

| (5) | Crédit Mutuel esitti komissiolle 18 päivänä kesäkuuta 1998 lähettämässään kirjeessä väitteitä, joilla se pyrki torjumaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tarkoitettujen toimenpiteiden luonnehtimisen valtiontueksi. Lisäksi se toimitti komissiolle aineistoa, joka käsitteli Livret bleu –säästötileihin liittyvää sisäistä laskentatoimea. Myös useat asianomaiset ovat toimittaneet komissiolle huomautuksensa (ks. 3 ja 4 jakso, johdanto-osan 48–59 kappale). Komissio toimitti huomautukset Ranskan viranomaisille 3 päivänä syyskuuta 1998. |
| --- | --- |

(5)

Crédit Mutuel esitti komissiolle 18 päivänä kesäkuuta 1998 lähettämässään kirjeessä väitteitä, joilla se pyrki torjumaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tarkoitettujen toimenpiteiden luonnehtimisen valtiontueksi. Lisäksi se toimitti komissiolle aineistoa, joka käsitteli Livret bleu –säästötileihin liittyvää sisäistä laskentatoimea. Myös useat asianomaiset ovat toimittaneet komissiolle huomautuksensa (ks. 3 ja 4 jakso, johdanto-osan 48–59 kappale). Komissio toimitti huomautukset Ranskan viranomaisille 3 päivänä syyskuuta 1998.

| (6) | Kantelijat lähettivät komissiolle neljä täydentävää kirjelmää, jotka on päivätty 29 päivänä lokakuuta 1999, 16 päivänä toukokuuta 2000, 16 päivänä lokakuuta 2000 ja 19 päivänä tammikuuta 2001. Komissio toimitti nämä kirjeet Ranskan viranomaisille 21 päivänä helmikuuta 2000 ja 3 päivänä marraskuuta 2000. |
| --- | --- |

(6)

Kantelijat lähettivät komissiolle neljä täydentävää kirjelmää, jotka on päivätty 29 päivänä lokakuuta 1999, 16 päivänä toukokuuta 2000, 16 päivänä lokakuuta 2000 ja 19 päivänä tammikuuta 2001. Komissio toimitti nämä kirjeet Ranskan viranomaisille 21 päivänä helmikuuta 2000 ja 3 päivänä marraskuuta 2000.

| (7) | Helmikuun 5 päivänä 2001 komissio toimitti Ranskan viranomaisille AFB:ltä saamansa asiakirjat. |
| --- | --- |

(7)

Helmikuun 5 päivänä 2001 komissio toimitti Ranskan viranomaisille AFB:ltä saamansa asiakirjat.

| (8) | Komission pyynnöstä ulkopuolinen konsultti (3) (jäljempänä ’komission konsultti’) tarkasti marraskuun 1998 ja joulukuun 1999 välisenä aikana Livret bleun sisäisen laskentatoimen. Konsultin kertomus annettiin Ranskan viranomaisten ja Crédit Mutuelin tarkasteltavaksi 10 päivänä tammikuuta 2000. Tilintarkastuskertomuksesta järjestettiin 7 päivänä helmikuuta 2000 komission yksiköiden ja niitä avustavan konsultin sekä Ranskan viranomaisten ja Crédit Mutuelin kesken tekninen neuvottelukokous. |
| --- | --- |

(8)

Komission pyynnöstä ulkopuolinen konsultti (3) (jäljempänä ’komission konsultti’) tarkasti marraskuun 1998 ja joulukuun 1999 välisenä aikana Livret bleun sisäisen laskentatoimen. Konsultin kertomus annettiin Ranskan viranomaisten ja Crédit Mutuelin tarkasteltavaksi 10 päivänä tammikuuta 2000. Tilintarkastuskertomuksesta järjestettiin 7 päivänä helmikuuta 2000 komission yksiköiden ja niitä avustavan konsultin sekä Ranskan viranomaisten ja Crédit Mutuelin kesken tekninen neuvottelukokous.

| (9) | Komissio pyysi 14 päivänä syyskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä Ranskan viranomaisia tarkentamaan ne julkisen palvelun velvoitteet, joista Crédit Mutuel vastaa. Komission yksiköt toimittivat 21 päivänä helmikuuta 2000, 3 päivänä marraskuuta 2000 ja 5 päivänä helmikuuta 2001 huomautuksia varten Ranskan viranomaisille erilaisia asiakirjoja (4), joita kantelijat olivat liittäneet asiakirjakokonaisuuteen ja jotka koskivat Livret bleun väitettyä kannustinvaikutusta (ks. 7.2.3 kohta, johdanto-osan 110–118 kappale). Ranskan viranomaiset esittivät huomautuksensa 1 päivänä helmikuuta 2001. |
| --- | --- |

(9)

Komissio pyysi 14 päivänä syyskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä Ranskan viranomaisia tarkentamaan ne julkisen palvelun velvoitteet, joista Crédit Mutuel vastaa. Komission yksiköt toimittivat 21 päivänä helmikuuta 2000, 3 päivänä marraskuuta 2000 ja 5 päivänä helmikuuta 2001 huomautuksia varten Ranskan viranomaisille erilaisia asiakirjoja (4), joita kantelijat olivat liittäneet asiakirjakokonaisuuteen ja jotka koskivat Livret bleun väitettyä kannustinvaikutusta (ks. 7.2.3 kohta, johdanto-osan 110–118 kappale). Ranskan viranomaiset esittivät huomautuksensa 1 päivänä helmikuuta 2001.

| (10) | Huhtikuun 11 päivänä 2000 Euroopan pankkiyhdistysten liitto teki komissiolle kantelun tuista, joita Ranskan valtio myönsi Crédit Mutuelille Livret bleun tarjontaa koskevan yksinoikeuden muodossa. |
| --- | --- |

(10)

Huhtikuun 11 päivänä 2000 Euroopan pankkiyhdistysten liitto teki komissiolle kantelun tuista, joita Ranskan valtio myönsi Crédit Mutuelille Livret bleun tarjontaa koskevan yksinoikeuden muodossa.

| (11) | Toukokuussa 2000 Crédit Mutuelin keskuselin Confédération nationale du Crédit Mutuel antoi tilintarkastustoimisto Arthur Andersenille toimeksiannon, johon kuului Crédit Mutuelin sisäisen laskentatoimen menetelmien tarkistaminen ja Livret bleun tuloslaskelman tekeminen. Tehtävän päättyessä syyskuussa 2000 annettiin yksityiskohtainen kertomus Livret bleun tuloslaskelmasta, ja siinä arvioitiin Livret bleun tulokseksi 498 miljoonan Ranskan frangin tappio ennen veroja. Päätelmä perustuu oikaisujen huomioimiseen. Komissio ja Crédit Mutuel käsittelivät kertomusta kokouksessa 2 päivänä helmikuuta 2001. Komission yksiköiden esittämien huomautusten johdosta Crédit Mutuel pyysi Arthur Andersenia toimittamaan 8 päivänä helmikuuta 2001 päivätyn kirjeen, jossa perustellaan käytettyä menetelmää eli niin sanottua ”vahinkovakuutustoiminnan (5) virheellisen painottamisen oikaisumenetelmää”, jota komission yksiköt olivat erityisesti kritisoineet. |
| --- | --- |

(11)

Toukokuussa 2000 Crédit Mutuelin keskuselin Confédération nationale du Crédit Mutuel antoi tilintarkastustoimisto Arthur Andersenille toimeksiannon, johon kuului Crédit Mutuelin sisäisen laskentatoimen menetelmien tarkistaminen ja Livret bleun tuloslaskelman tekeminen. Tehtävän päättyessä syyskuussa 2000 annettiin yksityiskohtainen kertomus Livret bleun tuloslaskelmasta, ja siinä arvioitiin Livret bleun tulokseksi 498 miljoonan Ranskan frangin tappio ennen veroja. Päätelmä perustuu oikaisujen huomioimiseen. Komissio ja Crédit Mutuel käsittelivät kertomusta kokouksessa 2 päivänä helmikuuta 2001. Komission yksiköiden esittämien huomautusten johdosta Crédit Mutuel pyysi Arthur Andersenia toimittamaan 8 päivänä helmikuuta 2001 päivätyn kirjeen, jossa perustellaan käytettyä menetelmää eli niin sanottua ”vahinkovakuutustoiminnan (5) virheellisen painottamisen oikaisumenetelmää”, jota komission yksiköt olivat erityisesti kritisoineet.

| (12) | Komissio pyysi huhtikuussa 2001 konsulttiaan määrittelemään oman kertomuksensa ja Arthur Andersenin raportin erot sekä tietojen tai menetelmien muutokset, jotka voitaisiin tarvittaessa sisällyttää aiempaan arviointiin. Komission konsultin uusi loppukertomus toimitettiin 23 päivänä heinäkuuta 2001. Siinä arvioidaan Livret bleun sisäisen laskentatoimen tulokseksi 1,074 miljardin Ranskan frangin (163,7 miljoonan euron) kumulatiivinen voitto, jota ei ole kirjattu omaan pääomaan. Kertomus toimitettiin samana päivänä Ranskan viranomaisille. Komission, Ranskan viranomaisten, Crédit Mutuelin ja Arthur Andersenin välisessä kokouksessa 26 päivänä heinäkuuta 2001 Crédit Mutuel ja Arthur Andersen esittivät eriävän mielipiteensä komission konsultin lopullisista päätelmistä. Arthur Andersen pitäytyi aiemmissa päätelmissään 13 päivänä syyskuuta 2001 päivätyssä asiakirjassa, joka toimitettiin Ranskan viranomaisten 15 päivänä syyskuuta 2001 lähettämän kirjeen liitteenä. Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 26 päivänä lokakuuta 2001 uuden kirjeen yhteisön kilpailuoikeuden kannalta tehdystä Livret bleun oikeudellisesta analyysista samoin kuin 7 päivänä tammikuuta 2002 päivätyn kirjeen julkisen palvelun velvoitteen kustannuksista. Jälkimmäisessä toistetaan mitään uutta lisäämättä Crédit Mutuelin jo aiemmin esittämät luvut. |
| --- | --- |

(12)

Komissio pyysi huhtikuussa 2001 konsulttiaan määrittelemään oman kertomuksensa ja Arthur Andersenin raportin erot sekä tietojen tai menetelmien muutokset, jotka voitaisiin tarvittaessa sisällyttää aiempaan arviointiin. Komission konsultin uusi loppukertomus toimitettiin 23 päivänä heinäkuuta 2001. Siinä arvioidaan Livret bleun sisäisen laskentatoimen tulokseksi 1,074 miljardin Ranskan frangin (163,7 miljoonan euron) kumulatiivinen voitto, jota ei ole kirjattu omaan pääomaan. Kertomus toimitettiin samana päivänä Ranskan viranomaisille. Komission, Ranskan viranomaisten, Crédit Mutuelin ja Arthur Andersenin välisessä kokouksessa 26 päivänä heinäkuuta 2001 Crédit Mutuel ja Arthur Andersen esittivät eriävän mielipiteensä komission konsultin lopullisista päätelmistä. Arthur Andersen pitäytyi aiemmissa päätelmissään 13 päivänä syyskuuta 2001 päivätyssä asiakirjassa, joka toimitettiin Ranskan viranomaisten 15 päivänä syyskuuta 2001 lähettämän kirjeen liitteenä. Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 26 päivänä lokakuuta 2001 uuden kirjeen yhteisön kilpailuoikeuden kannalta tehdystä Livret bleun oikeudellisesta analyysista samoin kuin 7 päivänä tammikuuta 2002 päivätyn kirjeen julkisen palvelun velvoitteen kustannuksista. Jälkimmäisessä toistetaan mitään uutta lisäämättä Crédit Mutuelin jo aiemmin esittämät luvut.

| (13) | Ranskan viranomaisten 26 päivänä lokakuuta 2001 komissiolle lähettämässä kirjeessä selitettiin, miksi viranomaisten mukaan i) Livret bleu -järjestelmässä ei ollut kyse tuesta, ii) jos komissio kuitenkin katsoisi sen tueksi, kyse olisi ehdottomasti olemassa olevasta tuesta, ja iii) joka tapauksessa tuki soveltuisi sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(13)

Ranskan viranomaisten 26 päivänä lokakuuta 2001 komissiolle lähettämässä kirjeessä selitettiin, miksi viranomaisten mukaan i) Livret bleu -järjestelmässä ei ollut kyse tuesta, ii) jos komissio kuitenkin katsoisi sen tueksi, kyse olisi ehdottomasti olemassa olevasta tuesta, ja iii) joka tapauksessa tuki soveltuisi sisämarkkinoille.

| (14) | Komissio ilmoitti 15 päivänä tammikuuta 2002 tekemällään päätöksellä (6) (jäljempänä ’kumottu päätös’), että Ranskan tasavallan Crédit Mutuelin hyväksi toteuttama valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(14)

Komissio ilmoitti 15 päivänä tammikuuta 2002 tekemällään päätöksellä (6) (jäljempänä ’kumottu päätös’), että Ranskan tasavallan Crédit Mutuelin hyväksi toteuttama valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille.

| (15) | Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi 15 päivänä tammikuuta 2002 tehdyn päätöksen 18 päivänä tammikuuta 2005 antamassaan tuomiossa (7). |
| --- | --- |

(15)

Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi 15 päivänä tammikuuta 2002 tehdyn päätöksen 18 päivänä tammikuuta 2005 antamassaan tuomiossa (7).

| (16) | Komissio ei ole valittanut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomiosta. SEUT-sopimuksen 266 artiklan 1 kohdan mukaisesti komission on toteutettava kyseisen tuomion täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Valtiontuen osalta tämä tarkoittaa sitä, että päätöksen kumoamisen jälkeen menettely palautuu jälleen virallisen tutkintamenettelyn asteelle. |
| --- | --- |

(16)

Komissio ei ole valittanut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomiosta. SEUT-sopimuksen 266 artiklan 1 kohdan mukaisesti komission on toteutettava kyseisen tuomion täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Valtiontuen osalta tämä tarkoittaa sitä, että päätöksen kumoamisen jälkeen menettely palautuu jälleen virallisen tutkintamenettelyn asteelle.

| (17) | Komissio teki 7 päivänä kesäkuuta 2006 päätöksen muodollisen tutkintamenettelyn laajentamisesta (8) (jäljempänä ’menettelyn laajentamista koskeva päätös’) ja selkeytti samalla mahdollista tukea koskevan arviointinsa tarkoitusta. |
| --- | --- |

(17)

Komissio teki 7 päivänä kesäkuuta 2006 päätöksen muodollisen tutkintamenettelyn laajentamisesta (8) (jäljempänä ’menettelyn laajentamista koskeva päätös’) ja selkeytti samalla mahdollista tukea koskevan arviointinsa tarkoitusta.

| (18) | Ranska toimitti komissiolle huomautuksensa menettelyn laajentamista koskevasta päätöksestä 1 päivänä syyskuuta 2006 ja 7 päivänä syyskuuta 2006 päivätyissä kirjeissään. |
| --- | --- |

(18)

Ranska toimitti komissiolle huomautuksensa menettelyn laajentamista koskevasta päätöksestä 1 päivänä syyskuuta 2006 ja 7 päivänä syyskuuta 2006 päivätyissä kirjeissään.

| (19) | Komissio vastaanotti 19 päivänä syyskuuta 2006 kantelun Association des Victimes du Crédit Mutuel -järjestöltä. |
| --- | --- |

(19)

Komissio vastaanotti 19 päivänä syyskuuta 2006 kantelun Association des Victimes du Crédit Mutuel -järjestöltä.

| (20) | Komissio vastaanotti Crédit Mutuelin huomautukset 13 päivänä lokakuuta 2006 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(20)

Komissio vastaanotti Crédit Mutuelin huomautukset 13 päivänä lokakuuta 2006 päivätyssä kirjeessä.

| (21) | Komissio toimitti Crédit Mutuelin huomautukset Ranskan viranomaisille 31 päivänä lokakuuta 2006 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(21)

Komissio toimitti Crédit Mutuelin huomautukset Ranskan viranomaisille 31 päivänä lokakuuta 2006 päivätyssä kirjeessä.

| (22) | Komissio pyysi 22 päivänä syyskuuta 2006 ja 28 päivänä marraskuuta 2006 vielä lisätietoja, ja Ranska esitti täydentäviä huomautuksia 8 päivänä marraskuuta 2006 ja 28 päivänä helmikuuta 2007 päivätyissä kirjeissä. |
| --- | --- |

(22)

Komissio pyysi 22 päivänä syyskuuta 2006 ja 28 päivänä marraskuuta 2006 vielä lisätietoja, ja Ranska esitti täydentäviä huomautuksia 8 päivänä marraskuuta 2006 ja 28 päivänä helmikuuta 2007 päivätyissä kirjeissä.

| (23) | Komissio tapasi Ranskan viranomaiset 19 päivänä joulukuuta 2006 ja Crédit Mutuelin 15 päivänä tammikuuta 2007. |
| --- | --- |

(23)

Komissio tapasi Ranskan viranomaiset 19 päivänä joulukuuta 2006 ja Crédit Mutuelin 15 päivänä tammikuuta 2007.

| (24) | Toukokuun 10 päivänä 2007 komissio teki EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 3 kohdan (nykyinen SEUT-sopimuksen 106 artiklan 3 kohta) sekä EY:n perustamissopimuksen 43 ja 49 artiklan (nykyinen SEUT-sopimuksen 49 ja 56 artikla) nojalla päätöksen, jossa Ranska määrättiin lakkauttamaan Crédit Mutuelin, Caisses d’Épargnen ja Banque Populairen erioikeudet (9) Livret bleu -järjestelmään (Crédit Mutuel) ja Livret A -järjestelmään (Caisses d’Épargne ja La Poste) (10). |
| --- | --- |

(24)

Toukokuun 10 päivänä 2007 komissio teki EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 3 kohdan (nykyinen SEUT-sopimuksen 106 artiklan 3 kohta) sekä EY:n perustamissopimuksen 43 ja 49 artiklan (nykyinen SEUT-sopimuksen 49 ja 56 artikla) nojalla päätöksen, jossa Ranska määrättiin lakkauttamaan Crédit Mutuelin, Caisses d’Épargnen ja Banque Populairen erioikeudet (9) Livret bleu -järjestelmään (Crédit Mutuel) ja Livret A -järjestelmään (Caisses d’Épargne ja La Poste) (10).

| (25) | Koska Ranska ei lakkauttanut Livret A- ja Livret bleu -järjestelmiä koskevia erioikeuksia 10 päivänä toukokuuta 2007 tehdyssä päätöksessä asetetussa yhdeksän kuukauden määräajassa, komissio aloitti EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (nykyinen SEUT-sopimuksen 258 artikla) tarkoitetun rikkomusmenettelyn ja lähetti Ranskalle 5 päivänä kesäkuuta 2008 virallisen ilmoituksen, koska se ei ollut noudattanut päätöstä. |
| --- | --- |

(25)

Koska Ranska ei lakkauttanut Livret A- ja Livret bleu -järjestelmiä koskevia erioikeuksia 10 päivänä toukokuuta 2007 tehdyssä päätöksessä asetetussa yhdeksän kuukauden määräajassa, komissio aloitti EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (nykyinen SEUT-sopimuksen 258 artikla) tarkoitetun rikkomusmenettelyn ja lähetti Ranskalle 5 päivänä kesäkuuta 2008 virallisen ilmoituksen, koska se ei ollut noudattanut päätöstä.

| (26) | Komissio pyysi 19 päivänä syyskuuta 2009 Ranskalta lisätietoja, ja Ranska vastasi 13 päivänä lokakuuta 2009. |
| --- | --- |

(26)

Komissio pyysi 19 päivänä syyskuuta 2009 Ranskalta lisätietoja, ja Ranska vastasi 13 päivänä lokakuuta 2009.

| (27) | Komissio lopetti rikkomusmenettelyn 8 päivänä lokakuuta 2009, sillä Ranska oli hyväksynyt 1 päivänä tammikuuta 2009 uudistuksen, jolla vapautettiin Livret A- ja Livret bleu -säästötilien myöntäminen (11). Ranska siis noudatti sille asetettua velvoitetta lakkauttaa kyseisiä säästötilijärjestelmiä koskevat erioikeudet (12). |
| --- | --- |

(27)

Komissio lopetti rikkomusmenettelyn 8 päivänä lokakuuta 2009, sillä Ranska oli hyväksynyt 1 päivänä tammikuuta 2009 uudistuksen, jolla vapautettiin Livret A- ja Livret bleu -säästötilien myöntäminen (11). Ranska siis noudatti sille asetettua velvoitetta lakkauttaa kyseisiä säästötilijärjestelmiä koskevat erioikeudet (12).

| (28) | Komissio esitti vuoden 2010 aikana Crédit Mutuelille useita kysymyksiä sähköpostitse, ja se sai vastaukset myös sähköpostitse. |
| --- | --- |

(28)

Komissio esitti vuoden 2010 aikana Crédit Mutuelille useita kysymyksiä sähköpostitse, ja se sai vastaukset myös sähköpostitse.

| (29) | Tällä päätöksellä lopetetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (13) 13 artiklan mukaisesti menettely, joka koskee Livret bleu -säästötilijärjestelmään mahdollisesti sisältyviä tukielementtejä. |
| --- | --- |

(29)

Tällä päätöksellä lopetetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (13) 13 artiklan mukaisesti menettely, joka koskee Livret bleu -säästötilijärjestelmään mahdollisesti sisältyviä tukielementtejä.

2.   LIVRET BLEU -JÄRJESTELMÄN KUVAUS

2.1.   Crédit Mutuelin kuvaus

| (30) | Crédit Mutuel on hajautettu pankki- ja vakuutuskonserni, joka koostuu avointen osuuspankkimuotoisten konttoreiden kansallisesta verkostosta. Crédit Mutuelin toimintaa sääntelee 10 päivänä syyskuuta 1947 annettu laki, jossa määritellään yhteistyön periaatteet. Sen hallinnossa on kolme tasoa: paikallinen, alueellinen ja kansallinen. |
| --- | --- |

(30)

Crédit Mutuel on hajautettu pankki- ja vakuutuskonserni, joka koostuu avointen osuuspankkimuotoisten konttoreiden kansallisesta verkostosta. Crédit Mutuelin toimintaa sääntelee 10 päivänä syyskuuta 1947 annettu laki, jossa määritellään yhteistyön periaatteet. Sen hallinnossa on kolme tasoa: paikallinen, alueellinen ja kansallinen.

| (31) | Crédit Mutuel -konserni toimii kahden nimen alla: Crédit Mutuel ja Crédit Industriel et Commercial (jäljempänä ’CIC’). Konsernilla on lähes 6 000 myyntipistettä ja yli 72 000 työntekijää. Crédit Mutuelin paikalliskonttorit kuuluvat johonkin 18 aluepankista, ja nämä puolestaan kuuluvat valtakunnalliseen Confédération nationale du Crédit Mutueliin, joka on verkoston keskuselin. CIC:n alaisuudessa toimii kuusi alueellista pankkia sekä erityisaloihin keskittyviä tytäryhtiöitä Ranskassa ja ulkomailla. |
| --- | --- |

(31)

Crédit Mutuel -konserni toimii kahden nimen alla: Crédit Mutuel ja Crédit Industriel et Commercial (jäljempänä ’CIC’). Konsernilla on lähes 6 000 myyntipistettä ja yli 72 000 työntekijää. Crédit Mutuelin paikalliskonttorit kuuluvat johonkin 18 aluepankista, ja nämä puolestaan kuuluvat valtakunnalliseen Confédération nationale du Crédit Mutueliin, joka on verkoston keskuselin. CIC:n alaisuudessa toimii kuusi alueellista pankkia sekä erityisaloihin keskittyviä tytäryhtiöitä Ranskassa ja ulkomailla.

| (32) | Koko Crédit Mutuel -konsernilla on yksi ainoa johtoelin, joka soveltaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa. Sillä on valtakunnallisen keskuspankin tasolla sisäinen taloudellinen yhteisvastuu, joka takaa aluepankkien maksuvalmiuden. Konserni täyttää kilpailuoikeuden kannalta yhden ainoan yrityksen ominaispiirteet, sillä kaikki sen päätökset tehdään keskitetysti. |
| --- | --- |

(32)

Koko Crédit Mutuel -konsernilla on yksi ainoa johtoelin, joka soveltaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa. Sillä on valtakunnallisen keskuspankin tasolla sisäinen taloudellinen yhteisvastuu, joka takaa aluepankkien maksuvalmiuden. Konserni täyttää kilpailuoikeuden kannalta yhden ainoan yrityksen ominaispiirteet, sillä kaikki sen päätökset tehdään keskitetysti.

2.2.   Livret bleu -järjestelmän kuvaus

| (33) | Livret bleu oli valtion sääntelemä säästötuote, jota ainoastaan Crédit Mutuelilla oli oikeus tarjota. |
| --- | --- |

(33)

Livret bleu oli valtion sääntelemä säästötuote, jota ainoastaan Crédit Mutuelilla oli oikeus tarjota.

| (34) | Tuotteelle myönnettiin osittainen verovapaus vuoden 1975 lisätalousarviosta annetulla lailla (14). Kaksi kolmasosaa koroista, joita säästäjien talletuksille maksettiin, oli vapautettu veroista. Valtio määritti säästäjien Livret bleu -säästötileiltä saaman bruttokoron siten, että nettokorko verojen jälkeen (15) oli sama kuin Livret A:sta maksettava korko, joka oli kokonaan verovapaata. |
| --- | --- |

(34)

Tuotteelle myönnettiin osittainen verovapaus vuoden 1975 lisätalousarviosta annetulla lailla (14). Kaksi kolmasosaa koroista, joita säästäjien talletuksille maksettiin, oli vapautettu veroista. Valtio määritti säästäjien Livret bleu -säästötileiltä saaman bruttokoron siten, että nettokorko verojen jälkeen (15) oli sama kuin Livret A:sta maksettava korko, joka oli kokonaan verovapaata.

| (35) | Valtion Livret bleu -tileille määrittämä korko oli suurempi kuin inflaatio, ja se oli sidottu rahoitusmarkkinoiden kehitykseen. Ennen kuin kyseinen säästötuote lakkautettiin 1 päivänä tammikuuta 2009 hyväksytyllä uudistuksella (ks. johdanto-osan 41 kappale), Livret bleun nettokorko oli 4 prosenttia (16). Suurin määrä, minkä säästäjä voi tallettaa Livret bleu -säästötilille, oli 15 300 euroa. Livret bleu -tileillä oleva talletuskanta kasvoi 13 miljardista eurosta (85 miljardista Ranskan frangista) vuonna 1991 yhteensä 22 miljardiin euroon vuonna 2008. |
| --- | --- |

(35)

Valtion Livret bleu -tileille määrittämä korko oli suurempi kuin inflaatio, ja se oli sidottu rahoitusmarkkinoiden kehitykseen. Ennen kuin kyseinen säästötuote lakkautettiin 1 päivänä tammikuuta 2009 hyväksytyllä uudistuksella (ks. johdanto-osan 41 kappale), Livret bleun nettokorko oli 4 prosenttia (16). Suurin määrä, minkä säästäjä voi tallettaa Livret bleu -säästötilille, oli 15 300 euroa. Livret bleu -tileillä oleva talletuskanta kasvoi 13 miljardista eurosta (85 miljardista Ranskan frangista) vuonna 1991 yhteensä 22 miljardiin euroon vuonna 2008.

| (36) | Livret bleu -säästötileillä oli tiettyjä ominaisuuksia, kuten varojen välitön käyttöön saanti, 15 euron vähimmäistalletusraja ja kuluttomuus (esim. tilinavauksesta ei peritty kuluja), joiden ansiosta tili oli hyvin likvidi. Lisäksi Livret bleu -säästötililtä oli mahdollista tehdä suoraveloituksia valtionkassaan tai valtionyrityksille, kuten EDF:lle tai France Télécomille. Yksityishenkilöille tarkoitettu Livret bleu -säästötili oli siis eräiltä osin hyvin lähellä käyttötiliä. |
| --- | --- |

(36)

Livret bleu -säästötileillä oli tiettyjä ominaisuuksia, kuten varojen välitön käyttöön saanti, 15 euron vähimmäistalletusraja ja kuluttomuus (esim. tilinavauksesta ei peritty kuluja), joiden ansiosta tili oli hyvin likvidi. Lisäksi Livret bleu -säästötililtä oli mahdollista tehdä suoraveloituksia valtionkassaan tai valtionyrityksille, kuten EDF:lle tai France Télécomille. Yksityishenkilöille tarkoitettu Livret bleu -säästötili oli siis eräiltä osin hyvin lähellä käyttötiliä.

| (37) | Livret bleu -tilien kautta kerättyjen varojen käyttöä koskevat velvoitteet muuttuivat ajan mittaan. |
| --- | --- |

(37)

Livret bleu -tilien kautta kerättyjen varojen käyttöä koskevat velvoitteet muuttuivat ajan mittaan.

| (38) | Alussa Crédit Mutuelin oli kohdennettava 50 prosenttia varoista (vuonna 1983 (17) osuus korotettiin 65 prosenttiin varoista ja 80 prosenttiin uusista talletuksista) niin sanottuihin yleisen edun mukaisiin käyttötarkoituksiin (etenkin paikallisyhteisöjen ja muiden julkisten organisaatioiden rahoittaminen). Loppusumman pankki sai käyttää vapaasti (jäljempänä ’vapaat käyttötarkoitukset’). |
| --- | --- |

(38)

Alussa Crédit Mutuelin oli kohdennettava 50 prosenttia varoista (vuonna 1983 (17) osuus korotettiin 65 prosenttiin varoista ja 80 prosenttiin uusista talletuksista) niin sanottuihin yleisen edun mukaisiin käyttötarkoituksiin (etenkin paikallisyhteisöjen ja muiden julkisten organisaatioiden rahoittaminen). Loppusumman pankki sai käyttää vapaasti (jäljempänä ’vapaat käyttötarkoitukset’).

| (39) | Järjestelmää muutettiin huomattavasti 27 päivänä syyskuuta 1991 tehdyllä päätöksellä (18), jolla Livret bleu -säästötilejä mukautettiin vastaamaan Livret A -järjestelmää. Itse asiassa kyseisestä päätöksestä lähtien kaikki uudet talletukset (19) keskitettiin CDC-säästö- ja talletuskassaan (Caisse des Dépôts et Consignations, jäljempänä ’CDC’), joka maksoi siitä hyvästä Crédit Mutuelille välityspalkkiota. Välityspalkkio oli alun perin 1,3 prosenttia CDC:hen keskitetystä Livret bleun talletuskannasta. Palkkio vähennettiin 1,2 prosenttiin 1 päivänä tammikuuta 2005 ja 1,1 prosenttiin 1 päivänä marraskuuta 2005. CDC käyttää Crédit Mutuelin keräämiä varoja lähinnä sosiaalisen asuntotuotannon rahoittamiseen. |
| --- | --- |

(39)

Järjestelmää muutettiin huomattavasti 27 päivänä syyskuuta 1991 tehdyllä päätöksellä (18), jolla Livret bleu -säästötilejä mukautettiin vastaamaan Livret A -järjestelmää. Itse asiassa kyseisestä päätöksestä lähtien kaikki uudet talletukset (19) keskitettiin CDC-säästö- ja talletuskassaan (Caisse des Dépôts et Consignations, jäljempänä ’CDC’), joka maksoi siitä hyvästä Crédit Mutuelille välityspalkkiota. Välityspalkkio oli alun perin 1,3 prosenttia CDC:hen keskitetystä Livret bleun talletuskannasta. Palkkio vähennettiin 1,2 prosenttiin 1 päivänä tammikuuta 2005 ja 1,1 prosenttiin 1 päivänä marraskuuta 2005. CDC käyttää Crédit Mutuelin keräämiä varoja lähinnä sosiaalisen asuntotuotannon rahoittamiseen.

| (40) | Järjestelmän perusteellisen uudistuksen yhteydessä myös olemassa oleva talletuskanta oli tarkoitus siirtää vähitellen CDC:hen (20). Syyskuun 27 päivänä 1991 tehdystä päätöksestä vuoden 1999 alkupuoliskon loppuun yleisen edun mukaisiin käyttötarkoituksiin ja vapaisiin käyttötarkoituksiin osoitettu osuus supistui, kunnes kaikki talletukset oli saatu keskitettyä CDC:hen.














  miljardia Ranskan frangia ja prosenttia | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset vuotuiset talletukset | 85,5 | 83 | 80,2 | 83,4 | 88,7 | 91,5 | 92,7 | 98,1 | 98,7 |
| CDC:hen keskitetyt käyttötarkoitukset | 1 % | 7 % | 12 % | 24 % | 39 % | 46 % | 51 % | 69 % | 100 % |
| Yleisen edun mukaiset käyttötarkoitukset | 67 % | 54 % | 46 % | 35 % | 27 % | 20 % | 15 % | 10 % | 0 % |
| Vapaat käyttötarkoitukset | 32 % | 39 % | 42 % | 41 % | 35 % | 34 % | 34 % | 21 % | 0 % |
| Lähde: Littlejohn Frazer |

(40)

Järjestelmän perusteellisen uudistuksen yhteydessä myös olemassa oleva talletuskanta oli tarkoitus siirtää vähitellen CDC:hen (20). Syyskuun 27 päivänä 1991 tehdystä päätöksestä vuoden 1999 alkupuoliskon loppuun yleisen edun mukaisiin käyttötarkoituksiin ja vapaisiin käyttötarkoituksiin osoitettu osuus supistui, kunnes kaikki talletukset oli saatu keskitettyä CDC:hen.

miljardia Ranskan frangia ja prosenttia

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

Keskimääräiset vuotuiset talletukset

85,5

83

80,2

83,4

88,7

91,5

92,7

98,1

98,7

CDC:hen keskitetyt käyttötarkoitukset

1 %

7 %

12 %

24 %

39 %

46 %

51 %

69 %

100 %

Yleisen edun mukaiset käyttötarkoitukset

67 %

54 %

46 %

35 %

27 %

20 %

15 %

10 %

0 %

Vapaat käyttötarkoitukset

32 %

39 %

42 %

41 %

35 %

34 %

34 %

21 %

0 %

Lähde: Littlejohn Frazer

| (41) | Livret A- ja Livret bleu -tilien uudistus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009, jolloin kaikilla pankeilla oli oikeus tarjota Livret A -tilejä ja näiden kahden tilin erot poistettiin. Tammikuun 1 päivänä 2009 Crédit Mutuelin Livret bleu -säästötilistä tuli itse asiassa pelkkä Livret A -tili, jota markkinoidaan eri nimellä. Livret bleu lakkautettiin ja Crédit Mutuelin yksinoikeus tarjota kyseistä säästötuotetta päättyi kyseisenä päivänä. |
| --- | --- |

(41)

Livret A- ja Livret bleu -tilien uudistus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009, jolloin kaikilla pankeilla oli oikeus tarjota Livret A -tilejä ja näiden kahden tilin erot poistettiin. Tammikuun 1 päivänä 2009 Crédit Mutuelin Livret bleu -säästötilistä tuli itse asiassa pelkkä Livret A -tili, jota markkinoidaan eri nimellä. Livret bleu lakkautettiin ja Crédit Mutuelin yksinoikeus tarjota kyseistä säästötuotetta päättyi kyseisenä päivänä.

2.3.   Kuvaus menettelyn aloittamiseen/laajentamiseen johtaneista syistä

| (42) | Kuten menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessä todetaan (21), komissio katsoi, että Ranska on saattanut antaa Crédit Mutuelille tukea välityspalkkion muodossa. |
| --- | --- |

(42)

Kuten menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessä todetaan (21), komissio katsoi, että Ranska on saattanut antaa Crédit Mutuelille tukea välityspalkkion muodossa.

| (43) | Yhteisöjen tuomioistuimen 24 päivänä heinäkuuta 2003 asiassa Altmark antamassa tuomiossa todetaan, että korvaukset, joita maksetaan julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea, jos ne täyttävät tietyt kyseisessä tuomiossa esitetyt kumulatiiviset edellytykset (22). |
| --- | --- |

(43)

Yhteisöjen tuomioistuimen 24 päivänä heinäkuuta 2003 asiassa Altmark antamassa tuomiossa todetaan, että korvaukset, joita maksetaan julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea, jos ne täyttävät tietyt kyseisessä tuomiossa esitetyt kumulatiiviset edellytykset (22).

| (44) | Komissio katsoi menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessään, että Altmark-tuomiossa esitetty neljäs edellytys ei välttämättä täyty, sillä valtio ei antanut julkisen palvelun tehtävää eli talletusten keräämistä sosiaalista vuokra-asuntotuotantoa varten parhaalle ehdokkaalle julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, vaan se kävi neuvotteluja suoraan Crédit Mutuelin kanssa. Sen vuoksi ei ollut mitään takeita siitä, että Crédit Mutuelille myönnetty korvaus ei ollut suurempi kuin hyvin johdetun yrityksen pyytämä korvaus. Lisäksi komission mukaan Ranskan viranomaiset eivät olleet osoittaneet, että korvauksen taso olisi määritetty tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita keskisuurelle, hyvin johdetulle pankkialan yritykselle aiheutuu kyseisten velvoitteiden täyttämisestä. Vaikka Ranskan viranomaiset korostavat, että Crédit Mutuel on hyvin johdettu yritys, tämä ei riitä osoittamaan, että korvauksen taso on määritetty tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita Altmark-tuomiossa tarkoitetulle hyvin johdetulle yritykselle aiheutuisi. |
| --- | --- |

(44)

Komissio katsoi menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessään, että Altmark-tuomiossa esitetty neljäs edellytys ei välttämättä täyty, sillä valtio ei antanut julkisen palvelun tehtävää eli talletusten keräämistä sosiaalista vuokra-asuntotuotantoa varten parhaalle ehdokkaalle julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, vaan se kävi neuvotteluja suoraan Crédit Mutuelin kanssa. Sen vuoksi ei ollut mitään takeita siitä, että Crédit Mutuelille myönnetty korvaus ei ollut suurempi kuin hyvin johdetun yrityksen pyytämä korvaus. Lisäksi komission mukaan Ranskan viranomaiset eivät olleet osoittaneet, että korvauksen taso olisi määritetty tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita keskisuurelle, hyvin johdetulle pankkialan yritykselle aiheutuu kyseisten velvoitteiden täyttämisestä. Vaikka Ranskan viranomaiset korostavat, että Crédit Mutuel on hyvin johdettu yritys, tämä ei riitä osoittamaan, että korvauksen taso on määritetty tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita Altmark-tuomiossa tarkoitetulle hyvin johdetulle yritykselle aiheutuisi.

| (45) | Komission mukaan välityspalkkio oli myönnetty valtion varoista, ja siitä saattoi aiheutua valikoivaa etua, joka voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Välityspalkkiosta ei myöskään ollut ilmoitettu komissiolle. Välityspalkkioon saattoi siis sisältyä sääntöjenvastaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(45)

Komission mukaan välityspalkkio oli myönnetty valtion varoista, ja siitä saattoi aiheutua valikoivaa etua, joka voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Välityspalkkiosta ei myöskään ollut ilmoitettu komissiolle. Välityspalkkioon saattoi siis sisältyä sääntöjenvastaista valtiontukea.

| (46) | Komissio katsoi menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessään, että toimenpide ei välttämättä ole yhteensopivaa EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan (nykyinen SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohta) kanssa, ja arvioi, että toimenpiteeseen ei voitu soveltaa mitään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa (nykyinen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohta) luetelluista poikkeuksista. |
| --- | --- |

(46)

Komissio katsoi menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessään, että toimenpide ei välttämättä ole yhteensopivaa EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan (nykyinen SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohta) kanssa, ja arvioi, että toimenpiteeseen ei voitu soveltaa mitään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa (nykyinen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohta) luetelluista poikkeuksista.

| (47) | Itse asiassa komissio piti mahdollisena konsultin laskelmien perusteella, että korvauksen määrä ylitti sen, mikä oli välttämätöntä julkisen palvelun velvoitteen (talletusten kerääminen sosiaalista vuokra-asuntotuotantoa varten) suorittamisesta aiheutuneiden kustannusten korvaamiseksi ottaen huomioon siitä saatavat tulot sekä velvoitteen suorittamisesta saatava kohtuullinen tuotto. Komissio muistutti, että korvauksen määrään oli sisällytettävä kaikki valtion myöntämät tai valtion varoista peräisin olevat edut niiden muodosta riippumatta, ja otti huomioon korvauksen laskennassa CDC:hen keskitettyjen talletusten keräämisestä aiheutuvien nettokustannusten lisäksi myös yleisen edun mukaisten käyttötarkoitusten ja vapaiden käyttötarkoitusten nettotuloksen (kustannukset tai tuoton). Komission konsultin raportissa esitettiin, että Crédit Mutuel oli saanut liikaa korvauksia vuosilta 1991, 1992, 1993 ja 1998. |
| --- | --- |

(47)

Itse asiassa komissio piti mahdollisena konsultin laskelmien perusteella, että korvauksen määrä ylitti sen, mikä oli välttämätöntä julkisen palvelun velvoitteen (talletusten kerääminen sosiaalista vuokra-asuntotuotantoa varten) suorittamisesta aiheutuneiden kustannusten korvaamiseksi ottaen huomioon siitä saatavat tulot sekä velvoitteen suorittamisesta saatava kohtuullinen tuotto. Komissio muistutti, että korvauksen määrään oli sisällytettävä kaikki valtion myöntämät tai valtion varoista peräisin olevat edut niiden muodosta riippumatta, ja otti huomioon korvauksen laskennassa CDC:hen keskitettyjen talletusten keräämisestä aiheutuvien nettokustannusten lisäksi myös yleisen edun mukaisten käyttötarkoitusten ja vapaiden käyttötarkoitusten nettotuloksen (kustannukset tai tuoton). Komission konsultin raportissa esitettiin, että Crédit Mutuel oli saanut liikaa korvauksia vuosilta 1991, 1992, 1993 ja 1998.

3.   KANTELIJOIDEN VÄITTEET

| (48) | Komissio esitti kantelijoiden väitteet 6 päivänä helmikuuta 1998 tekemässään päätöksessä menettelyn aloittamisesta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan (nykyinen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohta) nojalla. Sen jälkeen toimitetuissa täydentävissä kirjelmissä on esitetty seuraavat uudet väitteet. |
| --- | --- |

(48)

Komissio esitti kantelijoiden väitteet 6 päivänä helmikuuta 1998 tekemässään päätöksessä menettelyn aloittamisesta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan (nykyinen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohta) nojalla. Sen jälkeen toimitetuissa täydentävissä kirjelmissä on esitetty seuraavat uudet väitteet.

| (49) | Livret bleun kannustinvaikusta koskevassa AFB:n kirjeessä (saatettu ajan tasalle helmikuun 1999 lopulla ja toimitettu komissiolle lokakuussa 1999) arvioitiin Livret bleun kannustinvaikutuksella aikaansaaduksi nettotuotoksi 17 miljardia Ranskan frangia (2,6 miljardia euroa) olettaen, että Crédit Mutuelin markkinaosuuksien kasvu kaikilla aloilla vuosina 1986–1997 oli peräisin ainoastaan Livret bleu -säästötilien tarjoamisesta. |
| --- | --- |

(49)

Livret bleun kannustinvaikusta koskevassa AFB:n kirjeessä (saatettu ajan tasalle helmikuun 1999 lopulla ja toimitettu komissiolle lokakuussa 1999) arvioitiin Livret bleun kannustinvaikutuksella aikaansaaduksi nettotuotoksi 17 miljardia Ranskan frangia (2,6 miljardia euroa) olettaen, että Crédit Mutuelin markkinaosuuksien kasvu kaikilla aloilla vuosina 1986–1997 oli peräisin ainoastaan Livret bleu -säästötilien tarjoamisesta.

| (50) | Caisse Nationale du Crédit Agricolen toteuttamassa ja toukokuussa 2000 julkaistussa tutkimuksessa analysoitiin Crédit Mutuelin konttoreiden määrän kehitystä. Tutkimuksesta ilmenee, että pysyvien konttoreiden kokonaismäärä väheni vuosina 1991–1994 ja sen jälkeen kasvoi asteittain palaten vuonna 1998 vuoden 1990 tasolle. Kehitys oli erilaista eri alueilla: pysyvien ja myöhemmin tilapäisten konttoreiden määrä laski alueilla, joilla Crédit Mutuel on toiminut pitkään (Pays de Loire, Bretagne, Alsace), ja se kasvoi muilla alueilla. Crédit Mutuel siis todennäköisesti vähensi konttoreitaan maaseutualueilla vahvistaakseen edustustaan kaupungeissa. Tiedot vaikuttavat kumoavan Crédit Mutuelin väitteet, joiden mukaan se on joutunut 1990-luvulla ylläpitämään vahvaa edustusta maaseutualueilla. Ne osoittavat myös, että Crédit Mutuel pystyy ylläpitämään poikkeuksellisen tiheää verkostoa vielä kaiken julkisen vallan valvonnan poistuttua. |
| --- | --- |

(50)

Caisse Nationale du Crédit Agricolen toteuttamassa ja toukokuussa 2000 julkaistussa tutkimuksessa analysoitiin Crédit Mutuelin konttoreiden määrän kehitystä. Tutkimuksesta ilmenee, että pysyvien konttoreiden kokonaismäärä väheni vuosina 1991–1994 ja sen jälkeen kasvoi asteittain palaten vuonna 1998 vuoden 1990 tasolle. Kehitys oli erilaista eri alueilla: pysyvien ja myöhemmin tilapäisten konttoreiden määrä laski alueilla, joilla Crédit Mutuel on toiminut pitkään (Pays de Loire, Bretagne, Alsace), ja se kasvoi muilla alueilla. Crédit Mutuel siis todennäköisesti vähensi konttoreitaan maaseutualueilla vahvistaakseen edustustaan kaupungeissa. Tiedot vaikuttavat kumoavan Crédit Mutuelin väitteet, joiden mukaan se on joutunut 1990-luvulla ylläpitämään vahvaa edustusta maaseutualueilla. Ne osoittavat myös, että Crédit Mutuel pystyy ylläpitämään poikkeuksellisen tiheää verkostoa vielä kaiken julkisen vallan valvonnan poistuttua.

| (51) | AFB esitti 4 päivänä kesäkuuta 1998 komissiolle lähettämässään kirjeessä, että CDC:hen keskitettyjen Livret bleu -säästötilien varoista maksettu 1,3 prosentin palkkio oli liian suuri, sillä Caisses d’Épargne sai samalla ajanjaksolla CDC:ltä 1,20 prosentin palkkion ja La Poste 1,50 prosentin palkkion CDC:hen keskitetyistä Livret A -säästötileillä olevista varoista. AFB ilmoitti kirjeessä ehdottaneensa Ranskan viranomaisille vuonna 1997, että 1 prosentin palkkio olisi riittänyt sille Livret bleun talletusten keruun varmistamiseksi, mutta hallitus ei ollut vastannut sen ehdotukseen. AFB korosti muun muassa, että kansanedustaja Douyèren huhtikuussa 1998 julkaisemassa raportissa Caisse d’épargne -säästöpankkien nykyaikaistamisesta esitettiin, että keskiverto Caisse d’épargnen, kuten Bourgognen Caisse d’épargnen, keräyskulut olivat 0,96 prosenttia talletuskannasta, eikä ollut mitään syytä, miksi Crédit Mutuelin hoitokulut olisivat olleet korkeammat. |
| --- | --- |

(51)

AFB esitti 4 päivänä kesäkuuta 1998 komissiolle lähettämässään kirjeessä, että CDC:hen keskitettyjen Livret bleu -säästötilien varoista maksettu 1,3 prosentin palkkio oli liian suuri, sillä Caisses d’Épargne sai samalla ajanjaksolla CDC:ltä 1,20 prosentin palkkion ja La Poste 1,50 prosentin palkkion CDC:hen keskitetyistä Livret A -säästötileillä olevista varoista. AFB ilmoitti kirjeessä ehdottaneensa Ranskan viranomaisille vuonna 1997, että 1 prosentin palkkio olisi riittänyt sille Livret bleun talletusten keruun varmistamiseksi, mutta hallitus ei ollut vastannut sen ehdotukseen. AFB korosti muun muassa, että kansanedustaja Douyèren huhtikuussa 1998 julkaisemassa raportissa Caisse d’épargne -säästöpankkien nykyaikaistamisesta esitettiin, että keskiverto Caisse d’épargnen, kuten Bourgognen Caisse d’épargnen, keräyskulut olivat 0,96 prosenttia talletuskannasta, eikä ollut mitään syytä, miksi Crédit Mutuelin hoitokulut olisivat olleet korkeammat.

| (52) | AFB:n pyynnöstä esitetyssä Glais’n konsulttitoimiston muistiossa elokuulta 2000 esitettiin tilastotietoja, jotka koskivat Crédit Mutuelin saamaa kilpailuetua yksinoikeudesta tarjota Livret bleu -säästötiliä. Aikasarjojen tarkastelussa ilmenee, että Livret bleu -säästötileille tehdyt talletukset samoin kuin muut talletukset kasvoivat voimakkaasti vuosiin 1985–1987 asti. Kotitalousluottojen kasvu jatkuu vielä tuon jälkeen ja on Crédit Mutuelilla voimakkaampi kuin sen suurimmilla kilpailijoilla. Glais’n konsulttitoimiston asiantuntija päätteli tästä, että ”Livret bleu vaikuttaa siis houkutelleen asiakkaita, ja 1980-luvun puolivälistä lähtien myönteinen vaikutus vaikuttaa voimistuneen ilman, että talletusten määrä olisi lisääntynyt. Alun perin sitoutettu asiakaskunta vaikuttaa siis tukeneen Crédit Mutuelin kasvustrategiaa tuosta ajanjaksosta lähtien.” Asiantuntija katsoi, että Crédit Mutuelin toiminta (etenkin luottotoiminta) vaikutti eroavan pankkialan markkinoiden keskimääräisestä kehityksestä, mikä osoitettiin rakentamalla satunnaisten taloudellisten häiriöiden jatkuvuuden indikaattori toiminnan muuttujille ja mallintamalla yksinkertainen luotonkysynnän yhtälö. Asiantuntija selittää tätä ilmiötä sillä, että Crédit Mutuelin asiakaskunta on sitoutettu muun muassa Livret bleun avulla voimakkaammin kuin muiden pankkiverkostojen asiakaskunta. |
| --- | --- |

(52)

AFB:n pyynnöstä esitetyssä Glais’n konsulttitoimiston muistiossa elokuulta 2000 esitettiin tilastotietoja, jotka koskivat Crédit Mutuelin saamaa kilpailuetua yksinoikeudesta tarjota Livret bleu -säästötiliä. Aikasarjojen tarkastelussa ilmenee, että Livret bleu -säästötileille tehdyt talletukset samoin kuin muut talletukset kasvoivat voimakkaasti vuosiin 1985–1987 asti. Kotitalousluottojen kasvu jatkuu vielä tuon jälkeen ja on Crédit Mutuelilla voimakkaampi kuin sen suurimmilla kilpailijoilla. Glais’n konsulttitoimiston asiantuntija päätteli tästä, että ”Livret bleu vaikuttaa siis houkutelleen asiakkaita, ja 1980-luvun puolivälistä lähtien myönteinen vaikutus vaikuttaa voimistuneen ilman, että talletusten määrä olisi lisääntynyt. Alun perin sitoutettu asiakaskunta vaikuttaa siis tukeneen Crédit Mutuelin kasvustrategiaa tuosta ajanjaksosta lähtien.” Asiantuntija katsoi, että Crédit Mutuelin toiminta (etenkin luottotoiminta) vaikutti eroavan pankkialan markkinoiden keskimääräisestä kehityksestä, mikä osoitettiin rakentamalla satunnaisten taloudellisten häiriöiden jatkuvuuden indikaattori toiminnan muuttujille ja mallintamalla yksinkertainen luotonkysynnän yhtälö. Asiantuntija selittää tätä ilmiötä sillä, että Crédit Mutuelin asiakaskunta on sitoutettu muun muassa Livret bleun avulla voimakkaammin kuin muiden pankkiverkostojen asiakaskunta.

| (53) | Glais’n konsulttitoimiston toisessa muistiossa (joulukuulta 2000) esitettiin uusi ekonometrinen analyysi kunkin pankkiverkoston asiakaskunnan sitoutumisasteesta. Tulokset tukivat asiantuntijan mukaan olettamusta, että Crédit Mutuel ja Caisses d’Épargne voivat sitouttaa asiakkaitaan paljon paremmin kuin muut pankit. On kuitenkin mahdotonta päätellä, onko asiakaskunnan voimakkaamman sitouttamisen taustalla verottoman säästötilin tarjoaminen vai tiheä sivukonttoriverkosto erilaisilla alueilla (molemmilla verkostoilla on käytössään nämä kaksi välinettä). |
| --- | --- |

(53)

Glais’n konsulttitoimiston toisessa muistiossa (joulukuulta 2000) esitettiin uusi ekonometrinen analyysi kunkin pankkiverkoston asiakaskunnan sitoutumisasteesta. Tulokset tukivat asiantuntijan mukaan olettamusta, että Crédit Mutuel ja Caisses d’Épargne voivat sitouttaa asiakkaitaan paljon paremmin kuin muut pankit. On kuitenkin mahdotonta päätellä, onko asiakaskunnan voimakkaamman sitouttamisen taustalla verottoman säästötilin tarjoaminen vai tiheä sivukonttoriverkosto erilaisilla alueilla (molemmilla verkostoilla on käytössään nämä kaksi välinettä).

| (54) | Tämän menettelyn ohella komissio on vastaanottanut täydentävän kirjeen kantelijoilta. Ne katsoivat, että Crédit Mutuel kykeni ostamaan julkisen GAN-vakuutuskonsernin aiemmin omistaman CIC-pankin huhtikuussa 1997 niiden tukien ansiosta, joita se sai Livret bleun nojalla ja joiden avulla se kasvatti markkinaosuuttaan talletusten alalla 2 prosentista vuonna 1969 noin 6,9 prosenttiin vuonna 1997. Kantelijoiden mukaan yhtiön oma pääoma kasvoi kyseisten tukien ansiosta nopeasti: 650 miljoonasta Ranskan frangista (99 miljoonasta eurosta) vuonna 1974 peräti 47,3 miljardiin Ranskan frangiin (7,2 miljardiin euroon) vuonna 1997. |
| --- | --- |

(54)

Tämän menettelyn ohella komissio on vastaanottanut täydentävän kirjeen kantelijoilta. Ne katsoivat, että Crédit Mutuel kykeni ostamaan julkisen GAN-vakuutuskonsernin aiemmin omistaman CIC-pankin huhtikuussa 1997 niiden tukien ansiosta, joita se sai Livret bleun nojalla ja joiden avulla se kasvatti markkinaosuuttaan talletusten alalla 2 prosentista vuonna 1969 noin 6,9 prosenttiin vuonna 1997. Kantelijoiden mukaan yhtiön oma pääoma kasvoi kyseisten tukien ansiosta nopeasti: 650 miljoonasta Ranskan frangista (99 miljoonasta eurosta) vuonna 1974 peräti 47,3 miljardiin Ranskan frangiin (7,2 miljardiin euroon) vuonna 1997.

| (55) | Association des Victimes du Crédit Mutuel -järjestön 19 päivänä syyskuuta 2006 esittämässä kantelussa väitettiin, että julkisia talletuksia oli käytetty [...] yksityisiin ja kaupallisiin tarkoituksiin sijoittajien ja Ranskan talouden haitaksi. Järjestö ei kuitenkaan esittänyt todellisia perusteluja tai todisteita mahdollisesta sääntöjenvastaisesta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(55)

Association des Victimes du Crédit Mutuel -järjestön 19 päivänä syyskuuta 2006 esittämässä kantelussa väitettiin, että julkisia talletuksia oli käytetty [...] yksityisiin ja kaupallisiin tarkoituksiin sijoittajien ja Ranskan talouden haitaksi. Järjestö ei kuitenkaan esittänyt todellisia perusteluja tai todisteita mahdollisesta sääntöjenvastaisesta valtiontuesta.

4.   KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET

| (56) | Sen jälkeen, kun 6 päivänä helmikuuta 1998 tehty päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin, komissio vastaanotti huomautuksia useilta asianomaisilta osapuolilta. |
| --- | --- |

(56)

Sen jälkeen, kun 6 päivänä helmikuuta 1998 tehty päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin, komissio vastaanotti huomautuksia useilta asianomaisilta osapuolilta.

| (57) | Eräät Crédit Mutuelin kilpailijat korostivat haittaa, jonka ne katsoivat itselleen aiheutuneen siitä, että Crédit Mutuelille oli annettu yksinoikeus Livret bleun tarjoamiseen. Nämä pankit väittivät yleensä, että Livret bleun kannustinvaikutuksen takia ne olivat menettäneet asiakkaita Crédit Mutuelille. Sen vuoksi ne pyysivät lakkauttamaan kyseisen yksinoikeuden. Tällaisia huomautuksia osoittivat komissiolle seuraavat liikelaitokset: | Banque Dupuy de Parseval |
| --- | --- | --- |

(57)

Eräät Crédit Mutuelin kilpailijat korostivat haittaa, jonka ne katsoivat itselleen aiheutuneen siitä, että Crédit Mutuelille oli annettu yksinoikeus Livret bleun tarjoamiseen. Nämä pankit väittivät yleensä, että Livret bleun kannustinvaikutuksen takia ne olivat menettäneet asiakkaita Crédit Mutuelille. Sen vuoksi ne pyysivät lakkauttamaan kyseisen yksinoikeuden. Tällaisia huomautuksia osoittivat komissiolle seuraavat liikelaitokset:

Banque Dupuy de Parseval

| | Banque Natexis |
| --- | --- |

Banque Natexis

| | Banque de Picardie |
| --- | --- |

Banque de Picardie

| | Banque Populaire de Bourgogne |
| --- | --- |

Banque Populaire de Bourgogne

| | Banque Populaire Bretagne Atlantique |
| --- | --- |

Banque Populaire Bretagne Atlantique

| | Banque Populaire du Centre |
| --- | --- |

Banque Populaire du Centre

| | Banque Populaire Centre-Atlantique |
| --- | --- |

Banque Populaire Centre-Atlantique

| | Banque Populaire de Champagne |
| --- | --- |

Banque Populaire de Champagne

| | Banque Populaire de la Côte d’Azur |
| --- | --- |

Banque Populaire de la Côte d’Azur

| | Banque Populaire du Dauphiné et des Alpes du Sud |
| --- | --- |

Banque Populaire du Dauphiné et des Alpes du Sud

| | Banque Populaire de Franche-Comté, du Maconnais et de l’Ain |
| --- | --- |

Banque Populaire de Franche-Comté, du Maconnais et de l’Ain

| | Banque Populaire du Haut-Rhin |
| --- | --- |

Banque Populaire du Haut-Rhin

| | Banque Populaire de La Loire |
| --- | --- |

Banque Populaire de La Loire

| | Banque Populaire de Lorraine |
| --- | --- |

Banque Populaire de Lorraine

| | Banque Populaire de Lyon |
| --- | --- |

Banque Populaire de Lyon

| | Banque Populaire du Midi |
| --- | --- |

Banque Populaire du Midi

| | Banque Populaire du Massif Central |
| --- | --- |

Banque Populaire du Massif Central

| | Banque Populaire de l’Ouest |
| --- | --- |

Banque Populaire de l’Ouest

| | Banque Populaire Provençale et Corse |
| --- | --- |

Banque Populaire Provençale et Corse

| | Banque Populaire des Pyrénées Orientales, de l’Aude et de l’Ariège |
| --- | --- |

Banque Populaire des Pyrénées Orientales, de l’Aude et de l’Ariège

| | Banque Populaire du Quercy et de l’Agenais |
| --- | --- |

Banque Populaire du Quercy et de l’Agenais

| | Banque Populaire Savoisienne |
| --- | --- |

Banque Populaire Savoisienne

| | Banque Populaire de la Région Économique de Strasbourg |
| --- | --- |

Banque Populaire de la Région Économique de Strasbourg

| | Banque Populaire du Sud-Ouest |
| --- | --- |

Banque Populaire du Sud-Ouest

| | Banque Populaire du Tarn et de l’Aveyron |
| --- | --- |

Banque Populaire du Tarn et de l’Aveyron

| | B.P.ROP Banque Populaire |
| --- | --- |

B.P.ROP Banque Populaire

| | Banque de Savoie |
| --- | --- |

Banque de Savoie

| | Crédit Commercial de France |
| --- | --- |

Crédit Commercial de France

| | Crédit Commercial du Sud-Ouest |
| --- | --- |

Crédit Commercial du Sud-Ouest

| | Crédit Lyonnais |
| --- | --- |

Crédit Lyonnais

| | Société Générale |
| --- | --- |

Société Générale

| | Union des Banques à Paris. |
| --- | --- |

Union des Banques à Paris.

| (58) | Sen lisäksi, että komissiolle toimitettiin Crédit Mutuelia puolustavia huomautuksia, jotka esitetään 4 jaksossa, komissio on vastaanottanut seuraavien kolmansien Livret bleu -järjestelmää puoltavat huomautukset: | Kansanedustaja Bertholet, Drôme |
| --- | --- | --- |

(58)

Sen lisäksi, että komissiolle toimitettiin Crédit Mutuelia puolustavia huomautuksia, jotka esitetään 4 jaksossa, komissio on vastaanottanut seuraavien kolmansien Livret bleu -järjestelmää puoltavat huomautukset:

Kansanedustaja Bertholet, Drôme

| | Departementin valtuuston jäsen Blondel, Nord |
| --- | --- |

Departementin valtuuston jäsen Blondel, Nord

| | Johtaja Cabot, Centre Régional Information Jeunesse de Toulouse |
| --- | --- |

Johtaja Cabot, Centre Régional Information Jeunesse de Toulouse

| | Pormestari Cormorèche, Montuel |
| --- | --- |

Pormestari Cormorèche, Montuel

| | Departementin valtuuston jäsen Cornelis, Nord |
| --- | --- |

Departementin valtuuston jäsen Cornelis, Nord

| | Pormestari Chavannes, Angoulême |
| --- | --- |

Pormestari Chavannes, Angoulême

| | Kansanedustaja Crépeau, Charente-Maritime |
| --- | --- |

Kansanedustaja Crépeau, Charente-Maritime

| | Senaattori Debavelaere, Pas-de-Calais |
| --- | --- |

Senaattori Debavelaere, Pas-de-Calais

| | Pormestari Decool, Brouckerque |
| --- | --- |

Pormestari Decool, Brouckerque

| | Senaattori Delevoye, Pas-de-Calais |
| --- | --- |

Senaattori Delevoye, Pas-de-Calais

| | Departementin valtuuston jäsen Delnatte, Nord |
| --- | --- |

Departementin valtuuston jäsen Delnatte, Nord

| | Departementin valtuuston jäsen Dolez, Nord |
| --- | --- |

Departementin valtuuston jäsen Dolez, Nord

| | Alueellinen edustaja Ewald, Association pour le Droit à l’Initiative Economique |
| --- | --- |

Alueellinen edustaja Ewald, Association pour le Droit à l’Initiative Economique

| | Edustaja Fronton, Union Départementale des Associations Familiales de Haute-Garonne |
| --- | --- |

Edustaja Fronton, Union Départementale des Associations Familiales de Haute-Garonne

| | Senaattori Foy, Nord |
| --- | --- |

Senaattori Foy, Nord

| | Johtaja Galiègue, Caisse de Crédit Mutuel, Solesmes |
| --- | --- |

Johtaja Galiègue, Caisse de Crédit Mutuel, Solesmes

| | Pormestari Gournay, Caestre |
| --- | --- |

Pormestari Gournay, Caestre

| | Euroopan parlamentin jäsen Armelle Guinebertière |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen Armelle Guinebertière

| | Pormestari Hervé, Rennes |
| --- | --- |

Pormestari Hervé, Rennes

| | Puheenjohtaja Humez, Comité départemental de lutte contre la mucoviscidose du Pas-de-Calais |
| --- | --- |

Puheenjohtaja Humez, Comité départemental de lutte contre la mucoviscidose du Pas-de-Calais

| | Puheenjohtaja Ingelaere, Flandr’action |
| --- | --- |

Puheenjohtaja Ingelaere, Flandr’action

| | Varapormestari Juppé, Bordeaux |
| --- | --- |

Varapormestari Juppé, Bordeaux

| | Puheenjohtaja Lapalu, Association Animation et Gestion d’Organismes Privés |
| --- | --- |

Puheenjohtaja Lapalu, Association Animation et Gestion d’Organismes Privés

| | Kansanedustaja Lazaro, Nord |
| --- | --- |

Kansanedustaja Lazaro, Nord

| | Departementin valtuuston puheenjohtaja Lebreton, Côtes d’Armor |
| --- | --- |

Departementin valtuuston puheenjohtaja Lebreton, Côtes d’Armor

| | Pormestari Ledieu, Cateau-Cambrésis |
| --- | --- |

Pormestari Ledieu, Cateau-Cambrésis

| | Hallituksen jäsen Leleu, Crédit Mutuel Nord |
| --- | --- |

Hallituksen jäsen Leleu, Crédit Mutuel Nord

| | Puheenjohtaja Maille, Communauté Urbaine de Brest |
| --- | --- |

Puheenjohtaja Maille, Communauté Urbaine de Brest

| | Aluevaltuuston jäsen Masclet, Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |

Aluevaltuuston jäsen Masclet, Nord-Pas-de-Calais

| | Departementin valtuuston puheenjohtaja Méhaignerie, Ille et Villaine |
| --- | --- |

Departementin valtuuston puheenjohtaja Méhaignerie, Ille et Villaine

| | Aluevaltuuston jäsen Mio, Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |

Aluevaltuuston jäsen Mio, Nord-Pas-de-Calais

| | Puheenjohtaja Novak, Association pour le Droit à l’Initiative Economique |
| --- | --- |

Puheenjohtaja Novak, Association pour le Droit à l’Initiative Economique

| | Aluevaltuuston jäsen Permuy, Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |

Aluevaltuuston jäsen Permuy, Nord-Pas-de-Calais

| | Departementin valtuuston jäsen Albert Rivaux, Pas de Calais |
| --- | --- |

Departementin valtuuston jäsen Albert Rivaux, Pas de Calais

| | Aluevaltuuston puheenjohtaja de Rohan, Bretagne |
| --- | --- |

Aluevaltuuston puheenjohtaja de Rohan, Bretagne

| | Departementin valtuuston jäsen Valla, Ardèche |
| --- | --- |

Departementin valtuuston jäsen Valla, Ardèche

| | Pormestari Vanlerenberghe, Arras |
| --- | --- |

Pormestari Vanlerenberghe, Arras

| | Pormestari Villain, Cambrai |
| --- | --- |

Pormestari Villain, Cambrai

| | Kansanedustaja de Villiers, Vendée. |
| --- | --- |

Kansanedustaja de Villiers, Vendée.

| (59) | Suuri enemmistö kolmansista korosti Crédit Mutuelin alueellisella tasolla merkittävää tehtävää yhteisötalouden ja etenkin voittoa tavoittelemattomien järjestöjen rahoittamisessa. He korostivat myös Crédit Mutuelin asemaa työväenluokan tukemisessa, sillä suuri osa sen asiakaskunnasta kuuluu kyseiseen luokkaan. Useat paikallisen tason valtuutetut korostivat Crédit Mutuelin asemaa uusien yritysten ja työpaikkojen luomisessa sekä alueellisten aloitteiden kehittämisessä yhdessä paikallisyhteisöjen kanssa. Toisten mielestä Crédit Mutuel vastaa hajautetun rakenteensa ansiosta keskitettyjä liikelaitoksia paremmin paikallisiin tarpeisiin ja alueen tasapainoisen kehittämisen tarpeeseen. |
| --- | --- |

(59)

Suuri enemmistö kolmansista korosti Crédit Mutuelin alueellisella tasolla merkittävää tehtävää yhteisötalouden ja etenkin voittoa tavoittelemattomien järjestöjen rahoittamisessa. He korostivat myös Crédit Mutuelin asemaa työväenluokan tukemisessa, sillä suuri osa sen asiakaskunnasta kuuluu kyseiseen luokkaan. Useat paikallisen tason valtuutetut korostivat Crédit Mutuelin asemaa uusien yritysten ja työpaikkojen luomisessa sekä alueellisten aloitteiden kehittämisessä yhdessä paikallisyhteisöjen kanssa. Toisten mielestä Crédit Mutuel vastaa hajautetun rakenteensa ansiosta keskitettyjä liikelaitoksia paremmin paikallisiin tarpeisiin ja alueen tasapainoisen kehittämisen tarpeeseen.

5.   CRÉDIT MUTUELIN HUOMAUTUKSET

| (60) | Crédit Mutuel moittii komissiota asian käsittelyn huomattavasta pitkittymisestä. |
| --- | --- |

(60)

Crédit Mutuel moittii komissiota asian käsittelyn huomattavasta pitkittymisestä.

| (61) | Crédit Mutuel esittää lisäksi, että yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio ei koskenut pelkästään perustelujen puuttumista, vaan tuomiossa myös kritisoitiin komission päätelmiä. Crédit Mutuelin mukaan komissio ei ottanut kritiikkiä huomioon menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessään varsinkaan laskiessaan mahdollisia liian suuria korvauksia. Crédit Mutuel moitti komissiota siitä, että se laski yhteen vuotuiset ylijäämät, mutta ei vähentänyt niistä vuotuisia alijäämiä, vaikka tällainen menetelmä esitetään julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön puitteissa (jäljempänä ’vuoden 2005 yhteisön puitteet’) (23). |
| --- | --- |

(61)

Crédit Mutuel esittää lisäksi, että yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio ei koskenut pelkästään perustelujen puuttumista, vaan tuomiossa myös kritisoitiin komission päätelmiä. Crédit Mutuelin mukaan komissio ei ottanut kritiikkiä huomioon menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessään varsinkaan laskiessaan mahdollisia liian suuria korvauksia. Crédit Mutuel moitti komissiota siitä, että se laski yhteen vuotuiset ylijäämät, mutta ei vähentänyt niistä vuotuisia alijäämiä, vaikka tällainen menetelmä esitetään julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön puitteissa (jäljempänä ’vuoden 2005 yhteisön puitteet’) (23).

| (62) | Pankin mukaan välityspalkkio täytti kaikki Altmark-tuomiossa esitetyt neljä edellytystä:






  a) | Ensimmäisen edellytyksen osalta Crédit Mutuel katsoi saaneensa tehtäväksi kaksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua: merkittävän konttoriverkoston ylläpito maaseudulla aluesuunnitteluun liittyvistä syistä ja talletusten kerääminen sosiaalista vuokra-asuntotuotantoa varten. Se kiistää konttoriverkoston ylläpitoa maaseudulla koskevan komission päätelmän, jonka mukaan Ranskan säädökset ja asetukset ovat liian epämääräisiä, jotta Crédit Mutuelilla voitaisiin katsoa olevan tällainen tehtävä ja jotta Altmark-tuomiossa esitetty ensimmäinen edellytys täyttyisi. Crédit Mutuelin mukaan komission päätelmä perustuu siihen, että kyseisissä säännöksissä ei säädetä erityisistä Crédit Mutueliin kohdistuvista velvoitteista vaan koko pankkialaa koskevista velvoitteista. Lisäksi Crédit Mutuel katsoo, että komissio pyrkii siirtämään pankille todistustaakan eli pankin olisi osoitettava, että ensimmäinen Altmark-tuomiossa esitetty edellytys täyttyy. Tämä ei kuitenkaan ole kyseisen oikeuskäytännön mukaista. |
| --- | --- | --- |

(62)

Pankin mukaan välityspalkkio täytti kaikki Altmark-tuomiossa esitetyt neljä edellytystä:

a)

Ensimmäisen edellytyksen osalta Crédit Mutuel katsoi saaneensa tehtäväksi kaksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua: merkittävän konttoriverkoston ylläpito maaseudulla aluesuunnitteluun liittyvistä syistä ja talletusten kerääminen sosiaalista vuokra-asuntotuotantoa varten. Se kiistää konttoriverkoston ylläpitoa maaseudulla koskevan komission päätelmän, jonka mukaan Ranskan säädökset ja asetukset ovat liian epämääräisiä, jotta Crédit Mutuelilla voitaisiin katsoa olevan tällainen tehtävä ja jotta Altmark-tuomiossa esitetty ensimmäinen edellytys täyttyisi. Crédit Mutuelin mukaan komission päätelmä perustuu siihen, että kyseisissä säännöksissä ei säädetä erityisistä Crédit Mutueliin kohdistuvista velvoitteista vaan koko pankkialaa koskevista velvoitteista. Lisäksi Crédit Mutuel katsoo, että komissio pyrkii siirtämään pankille todistustaakan eli pankin olisi osoitettava, että ensimmäinen Altmark-tuomiossa esitetty edellytys täyttyy. Tämä ei kuitenkaan ole kyseisen oikeuskäytännön mukaista.

| b) | Toisen edellytyksen osalta Crédit Mutuel korostaa sitä, että välityspalkkio otettiin käyttöön samaan aikaan kuin velvoite keskittää varoja CDC:hen ja että palkkion laskentamenetelmä oli objektiivinen ja läpinäkyvä. |
| --- | --- |

b)

Toisen edellytyksen osalta Crédit Mutuel korostaa sitä, että välityspalkkio otettiin käyttöön samaan aikaan kuin velvoite keskittää varoja CDC:hen ja että palkkion laskentamenetelmä oli objektiivinen ja läpinäkyvä.

| c) | Kolmannen edellytyksen osalta pankki arvioi, että korvaus ei riitä kattamaan talletusten keräämisestä aiheutuvia kustannuksia, sillä CDC:hen keskitettyihin käyttötarkoituksiin liittyvä toiminta oli alijäämäistä vuosina 1991–2005. |
| --- | --- |

c)

Kolmannen edellytyksen osalta pankki arvioi, että korvaus ei riitä kattamaan talletusten keräämisestä aiheutuvia kustannuksia, sillä CDC:hen keskitettyihin käyttötarkoituksiin liittyvä toiminta oli alijäämäistä vuosina 1991–2005.

| d) | Crédit Mutuel katsoo, että myös neljäs edellytys täyttyy. Sen mukaan välityspalkkion määrä vahvistettiin niiden kustannusten pohjalta, joita sille todellisuudessa aiheutui Livret bleun tarjoamisesta. Crédit Mutuel katsoo olevansa Altmark-tuomiossa tarkoitettu hyvin johdettu yritys, koska sen hallintokustannukset ovat pienimpiä alalla. Se myös väittää, että komissio myönsi tämän seikan päätöksessään menettelyn laajentamisesta (24). Crédit Mutuelin mukaan komissio ei ole perustellut riittävästi sitä, miksi se katsoo, että tämä edellytys ei täyty. |
| --- | --- |

d)

Crédit Mutuel katsoo, että myös neljäs edellytys täyttyy. Sen mukaan välityspalkkion määrä vahvistettiin niiden kustannusten pohjalta, joita sille todellisuudessa aiheutui Livret bleun tarjoamisesta. Crédit Mutuel katsoo olevansa Altmark-tuomiossa tarkoitettu hyvin johdettu yritys, koska sen hallintokustannukset ovat pienimpiä alalla. Se myös väittää, että komissio myönsi tämän seikan päätöksessään menettelyn laajentamisesta (24). Crédit Mutuelin mukaan komissio ei ole perustellut riittävästi sitä, miksi se katsoo, että tämä edellytys ei täyty.

| (63) | Joka tapauksessa Crédit Mutuel katsoo, että toimenpide soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla. Crédit Mutuel arvostelee erityisesti menetelmää, jolla liian suuret korvaukset on laskettu ja joka esitetään menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessä. Sen mukaan komissio on ensinnäkin syyllistynyt virheisiin Livret bleun tuloslaskelman kokonaistuloksen laskemisessa, sillä se on ottanut pohjaksi konsulttinsa virheelliset laskelmat siitä huolimatta, että komission konsultti ja Crédit Mutuelin konsultti eivät päässeet niistä kaikilta osin yhteisymmärrykseen (25). |
| --- | --- |

(63)

Joka tapauksessa Crédit Mutuel katsoo, että toimenpide soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla. Crédit Mutuel arvostelee erityisesti menetelmää, jolla liian suuret korvaukset on laskettu ja joka esitetään menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessä. Sen mukaan komissio on ensinnäkin syyllistynyt virheisiin Livret bleun tuloslaskelman kokonaistuloksen laskemisessa, sillä se on ottanut pohjaksi konsulttinsa virheelliset laskelmat siitä huolimatta, että komission konsultti ja Crédit Mutuelin konsultti eivät päässeet niistä kaikilta osin yhteisymmärrykseen (25).

| (64) | Crédit Mutuel kiistää myös komission soveltaman vuotuisen lähestymistavan (huomioon on otettu vain ylijäämäisiä vuosia koskevat määrät, eikä niistä ole vähennetty alijäämäisiä vuosia koskevia määriä), jonka se katsoo olevan vastoin useita ennakkopäätöksiä, kumottua päätöstä sekä vuoden 2005 yhteisön puitteita (26). Komission olisi sen mielestä noudatettava kokonaisvaltaista lähestymistapaa (eli vähennettävä alijäämäisiä vuosia koskevat määrät ylijäämäisiä vuosia koskevista määristä) toisaalta koko ajanjaksolta 1991–1998 ja toisaalta vuonna 1999 alkavalta jaksolta. |
| --- | --- |

(64)

Crédit Mutuel kiistää myös komission soveltaman vuotuisen lähestymistavan (huomioon on otettu vain ylijäämäisiä vuosia koskevat määrät, eikä niistä ole vähennetty alijäämäisiä vuosia koskevia määriä), jonka se katsoo olevan vastoin useita ennakkopäätöksiä, kumottua päätöstä sekä vuoden 2005 yhteisön puitteita (26). Komission olisi sen mielestä noudatettava kokonaisvaltaista lähestymistapaa (eli vähennettävä alijäämäisiä vuosia koskevat määrät ylijäämäisiä vuosia koskevista määristä) toisaalta koko ajanjaksolta 1991–1998 ja toisaalta vuonna 1999 alkavalta jaksolta.

| (65) | Lisäksi komissio ei ole ottanut menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessään asianmukaisesti huomioon kohtuullista tuottoa. Komission arvio kohtuullisesta tuotosta perustuu lakisääteisestä omasta pääomasta aiheutuviin kustannuksiin, joiden arvioidaan olevan 6 prosenttia, vaikka näissä kustannuksissa on kyse sisäisen laskentatoimen kustannuksesta eikä katteesta. Komission olisi pitänyt ottaa huomioon Arthur Andersenin esittämä omien varojen tuottoaste (27). Lisäksi kohtuullisen tuoton laskemisessa on käytetty jatkuvasti pienenevää perustaa, josta tulee nolla siinä vaiheessa kun kaikki talletukset on keskitetty CDC:hen, sillä kyseisistä talletuksista ei aiheudu minkäänlaisia kustannuksia lakisääteiselle omalle pääomalle. Crédit Mutuel korostaa sitä, että komission käyttämän indikaattorin seurauksena pankilla ei voi olla minkäänlaista normaalia katetta Livret bleu -tileistä. Sen mukaan kaikille pankeille on kuitenkin sallittava tavanomainen voittomarginaali, myös silloin kun on kyse keskitetystä käyttötarkoituksesta, josta ei aiheudu omalle pääomalle minkäänlaisia kustannuksia eli joka ei vaikuta laissa tarkoitettuun vakavaraisuussuhteeseen. |
| --- | --- |

(65)

Lisäksi komissio ei ole ottanut menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessään asianmukaisesti huomioon kohtuullista tuottoa. Komission arvio kohtuullisesta tuotosta perustuu lakisääteisestä omasta pääomasta aiheutuviin kustannuksiin, joiden arvioidaan olevan 6 prosenttia, vaikka näissä kustannuksissa on kyse sisäisen laskentatoimen kustannuksesta eikä katteesta. Komission olisi pitänyt ottaa huomioon Arthur Andersenin esittämä omien varojen tuottoaste (27). Lisäksi kohtuullisen tuoton laskemisessa on käytetty jatkuvasti pienenevää perustaa, josta tulee nolla siinä vaiheessa kun kaikki talletukset on keskitetty CDC:hen, sillä kyseisistä talletuksista ei aiheudu minkäänlaisia kustannuksia lakisääteiselle omalle pääomalle. Crédit Mutuel korostaa sitä, että komission käyttämän indikaattorin seurauksena pankilla ei voi olla minkäänlaista normaalia katetta Livret bleu -tileistä. Sen mukaan kaikille pankeille on kuitenkin sallittava tavanomainen voittomarginaali, myös silloin kun on kyse keskitetystä käyttötarkoituksesta, josta ei aiheudu omalle pääomalle minkäänlaisia kustannuksia eli joka ei vaikuta laissa tarkoitettuun vakavaraisuussuhteeseen.

| (66) | Crédit Mutuelin mukaan komissio ei myöskään ole ottanut asianmukaisesti huomioon kustannuksia, joita aiheutuu Crédit Mutuelin väittämästä toisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä velvoitteesta eli konttoriverkoston ylläpidosta maaseudulla. Velvoitteen tarkoituksena oli kannustaa kansalaisia säästämiseen koko Ranskan alueella turvaamalla mahdollisimman laaja konttoriverkosto. |
| --- | --- |

(66)

Crédit Mutuelin mukaan komissio ei myöskään ole ottanut asianmukaisesti huomioon kustannuksia, joita aiheutuu Crédit Mutuelin väittämästä toisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä velvoitteesta eli konttoriverkoston ylläpidosta maaseudulla. Velvoitteen tarkoituksena oli kannustaa kansalaisia säästämiseen koko Ranskan alueella turvaamalla mahdollisimman laaja konttoriverkosto.

| (67) | Lopuksi Crédit Mutuel kiistää mahdollisen kannustinvaikutuksen. Se muistuttaa komission myöntäneen kumotussa päätöksessään, että kannustinvaikutusta ei virallisesti näytetty toteen, ja katsoo, ettei sen jälkeen ole esitetty uusia todisteita. |
| --- | --- |

(67)

Lopuksi Crédit Mutuel kiistää mahdollisen kannustinvaikutuksen. Se muistuttaa komission myöntäneen kumotussa päätöksessään, että kannustinvaikutusta ei virallisesti näytetty toteen, ja katsoo, ettei sen jälkeen ole esitetty uusia todisteita.

| (68) | Crédit Mutuel vetoaa menettelyn osalta useisiin unionin oikeuden yleisperiaatteisiin kiistääkseen mahdollisen tuen takaisinperinnän. Se vetoaa erityisesti luottamuksensuojan periaatteeseen ja kohtuullisen käsittelyajan noudattamiseen. |
| --- | --- |

(68)

Crédit Mutuel vetoaa menettelyn osalta useisiin unionin oikeuden yleisperiaatteisiin kiistääkseen mahdollisen tuen takaisinperinnän. Se vetoaa erityisesti luottamuksensuojan periaatteeseen ja kohtuullisen käsittelyajan noudattamiseen.

6.   RANSKAN HUOMAUTUKSET

| (69) | Ranska katsoo, että Altmark-tuomiossa esitetyt edellytykset täyttyvät:






  a) | Ensimmäisen edellytyksen osalta se korostaa komission myöntäneen, että Crédit Mutuelille oli asetettu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä velvoite kerätä talletuksia sosiaalisen asuntotuotannon rahoittamista varten. Ranska huomauttaa komission ilmoittaneen menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessään, että konttoriverkoston ylläpitäminen maaseudulla aluesuunnitteluun liittyvistä syistä voidaan myös katsoa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi (28). Se ei kuitenkaan vastaa menettelyn laajentamista koskevassa komission päätöksessä oleviin väitteisiin, joiden mukaan Altmark-tuomiossa esitetty ensimmäinen edellytys ei täyty, koska Ranskassa ei ole annettu säännöksiä, joissa säädettäisiin riittävän selkeästi julkisen palvelun velvoitteen antamisesta SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla (29). |
| --- | --- | --- |

(69)

Ranska katsoo, että Altmark-tuomiossa esitetyt edellytykset täyttyvät:

a)

Ensimmäisen edellytyksen osalta se korostaa komission myöntäneen, että Crédit Mutuelille oli asetettu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä velvoite kerätä talletuksia sosiaalisen asuntotuotannon rahoittamista varten. Ranska huomauttaa komission ilmoittaneen menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessään, että konttoriverkoston ylläpitäminen maaseudulla aluesuunnitteluun liittyvistä syistä voidaan myös katsoa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi (28). Se ei kuitenkaan vastaa menettelyn laajentamista koskevassa komission päätöksessä oleviin väitteisiin, joiden mukaan Altmark-tuomiossa esitetty ensimmäinen edellytys ei täyty, koska Ranskassa ei ole annettu säännöksiä, joissa säädettäisiin riittävän selkeästi julkisen palvelun velvoitteen antamisesta SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla (29).

| b) | Toisen edellytyksen osalta Ranska arvioi, että korvaukseen sovellettavat parametrit on määritetty etukäteen objektiivisesti ja avoimesti. |
| --- | --- |

b)

Toisen edellytyksen osalta Ranska arvioi, että korvaukseen sovellettavat parametrit on määritetty etukäteen objektiivisesti ja avoimesti.

| c) | Kolmannen edellytyksen osalta se arvioi, että korvauksen (välityspalkkion) määrä ei ylittänyt sitä, mikä oli tarpeen järjestelmästä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, ja viittaa Crédit Mutuelin Livret bleun tuloslaskelmaan vuosilta 1999–2005. |
| --- | --- |

c)

Kolmannen edellytyksen osalta se arvioi, että korvauksen (välityspalkkion) määrä ei ylittänyt sitä, mikä oli tarpeen järjestelmästä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, ja viittaa Crédit Mutuelin Livret bleun tuloslaskelmaan vuosilta 1999–2005.

| d) | Ranska katsoo myös neljännen edellytyksen täyttyvän, sillä sen mukaan Crédit Mutuelin johto täyttää tehokkuusvaatimukset (30). |
| --- | --- |

d)

Ranska katsoo myös neljännen edellytyksen täyttyvän, sillä sen mukaan Crédit Mutuelin johto täyttää tehokkuusvaatimukset (30).

| (70) | Tuen olemassaolon edellytysten osalta Ranska viittaa väitteisiin, jotka esitettiin ennen vuoden 2002 päätöksen kumoamista:






  a) | Toimenpide ei ole peräisin valtion varoista, koska Crédit Mutuelin muista kuin CDC:hen keskitetyistä talletuksista (vapaat käyttötarkoitukset ja yleisen edun mukaiset käyttötarkoitukset) saamat tuotot olivat peräisin yksityisistä lähteistä (sijoittajien tallettamista varoista) eikä niitä asetettu viranomaisten käyttöön. |
| --- | --- | --- |

(70)

Tuen olemassaolon edellytysten osalta Ranska viittaa väitteisiin, jotka esitettiin ennen vuoden 2002 päätöksen kumoamista:

a)

Toimenpide ei ole peräisin valtion varoista, koska Crédit Mutuelin muista kuin CDC:hen keskitetyistä talletuksista (vapaat käyttötarkoitukset ja yleisen edun mukaiset käyttötarkoitukset) saamat tuotot olivat peräisin yksityisistä lähteistä (sijoittajien tallettamista varoista) eikä niitä asetettu viranomaisten käyttöön.

| b) | Toimenpiteellä ei voinut olla vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ennen pankki- ja rahoitustoiminnan sisämarkkinoiden toteutumista eli ennen tammikuun 1 päivää 1993. Kyseiset sisämarkkinat perustuivat luottolaitosten liiketoiminnan aloittamiseen ja harjoittamiseen liittyvien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta ja direktiivin 77/780/ETY muuttamisesta 15 päivänä joulukuuta 1989 annettuun neuvoston toiseen direktiiviin 89/646/ETY (jäljempänä ’toinen pankkidirektiivi’) (31). Lisäksi Ranskan viranomaiset katsoivat kyseisestä päivämäärästä lähtien, että koska osuuskuntia koskevia eurooppalaisia sääntöjä ei ollut olemassa ja koska tilanne rajoitti osuuskuntamuotoisten yhtiöiden, kuten Crédit Mutuelin, laajentumista rajojen yli, Crédit Mutuelin konttorit eivät harjoittaneet liiketoimintaa Ranskan rajojen ulkopuolella. Lisäksi Ranskan ulkopuolella asuville henkilöille avattujen Livret bleu -säästötilien osuus oli alle 0,1 prosentti koko talletuskannasta. Ranskan viranomaiset katsoivat myös, että Ranskassa toimivien ulkomaisten pankkilaitosten toiminta kohdistui aivan eri markkinoille kuin Crédit Mutuelin. |
| --- | --- |

b)

Toimenpiteellä ei voinut olla vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ennen pankki- ja rahoitustoiminnan sisämarkkinoiden toteutumista eli ennen tammikuun 1 päivää 1993. Kyseiset sisämarkkinat perustuivat luottolaitosten liiketoiminnan aloittamiseen ja harjoittamiseen liittyvien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta ja direktiivin 77/780/ETY muuttamisesta 15 päivänä joulukuuta 1989 annettuun neuvoston toiseen direktiiviin 89/646/ETY (jäljempänä ’toinen pankkidirektiivi’) (31). Lisäksi Ranskan viranomaiset katsoivat kyseisestä päivämäärästä lähtien, että koska osuuskuntia koskevia eurooppalaisia sääntöjä ei ollut olemassa ja koska tilanne rajoitti osuuskuntamuotoisten yhtiöiden, kuten Crédit Mutuelin, laajentumista rajojen yli, Crédit Mutuelin konttorit eivät harjoittaneet liiketoimintaa Ranskan rajojen ulkopuolella. Lisäksi Ranskan ulkopuolella asuville henkilöille avattujen Livret bleu -säästötilien osuus oli alle 0,1 prosentti koko talletuskannasta. Ranskan viranomaiset katsoivat myös, että Ranskassa toimivien ulkomaisten pankkilaitosten toiminta kohdistui aivan eri markkinoille kuin Crédit Mutuelin.

| c) | CDC:n Crédit Mutuelille Livret bleun keskitetystä talletuskannasta maksama välityspalkkio ei voinut olla tukea, vaan kyseessä oli pelkästään korvaus pankin toteuttamasta palvelusta, jonka hinnaksi vahvistettiin vuonna 1991 tehdyssä sopimuksessa 1,3 prosenttia. Ranskan viranomaiset korostivat Livret bleun korkeita hoitokuluja, sillä useille säästötileille oli talletettu alle 5 000 Ranskan frangia (762 euroa). Ne viittasivat sisäistä laskentatoimea koskeviin laskelmiin, jotka Crédit Mutuel oli laatinut (toimenpiteen käyttöönoton jälkeen), ja totesivat, että korvauksen määrä oli täysin perusteltu. Ne arvioivat, että kaikkea Livret bleun Crédit Mutuelille mahdollisesti tuomaa etua olisi tarkasteltava suhteessa niihin kustannuksiin, joita yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän tavoitteen toteuttamisesta aiheutuu. Ne huomauttivat komissiolle tältä osin, että säästötilien talletuskanta kohdistettiin yhä enemmän yleisen edun mukaisiin käyttötarkoituksiin: CDC:hen keskitettyjen talletusten osuus Livret bleun koko talletuskannasta oli 50 prosenttia vuosina 1975–1983, ja se nousi 65 prosenttiin vuosina 1983–1991 ja 100 prosenttiin vuonna 1998. |
| --- | --- |

c)

CDC:n Crédit Mutuelille Livret bleun keskitetystä talletuskannasta maksama välityspalkkio ei voinut olla tukea, vaan kyseessä oli pelkästään korvaus pankin toteuttamasta palvelusta, jonka hinnaksi vahvistettiin vuonna 1991 tehdyssä sopimuksessa 1,3 prosenttia. Ranskan viranomaiset korostivat Livret bleun korkeita hoitokuluja, sillä useille säästötileille oli talletettu alle 5 000 Ranskan frangia (762 euroa). Ne viittasivat sisäistä laskentatoimea koskeviin laskelmiin, jotka Crédit Mutuel oli laatinut (toimenpiteen käyttöönoton jälkeen), ja totesivat, että korvauksen määrä oli täysin perusteltu. Ne arvioivat, että kaikkea Livret bleun Crédit Mutuelille mahdollisesti tuomaa etua olisi tarkasteltava suhteessa niihin kustannuksiin, joita yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän tavoitteen toteuttamisesta aiheutuu. Ne huomauttivat komissiolle tältä osin, että säästötilien talletuskanta kohdistettiin yhä enemmän yleisen edun mukaisiin käyttötarkoituksiin: CDC:hen keskitettyjen talletusten osuus Livret bleun koko talletuskannasta oli 50 prosenttia vuosina 1975–1983, ja se nousi 65 prosenttiin vuosina 1983–1991 ja 100 prosenttiin vuonna 1998.

| d) | Jos kuitenkin katsotaan, että toimenpide sisälsi valtiontukea, kyse oli joka tapauksessa olemassa olevasta tuesta, sillä Livret bleu -järjestelmä otettiin käyttöön ennen 1 päivänä tammikuuta 1993 toteutettua pankkimarkkinoiden vapauttamista (määräpäivä toisen pankkidirektiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä). |
| --- | --- |

d)

Jos kuitenkin katsotaan, että toimenpide sisälsi valtiontukea, kyse oli joka tapauksessa olemassa olevasta tuesta, sillä Livret bleu -järjestelmä otettiin käyttöön ennen 1 päivänä tammikuuta 1993 toteutettua pankkimarkkinoiden vapauttamista (määräpäivä toisen pankkidirektiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä).

| (71) | Ranskan viranomaiset esittivät 26 päivänä lokakuuta 2001 lähettämässään kirjeessä perustelut sille, miksi kyse on SEUT-sopimuksen 106 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta sisämarkkinoille soveltuvasta tuesta, jos komissio katsoo toimenpiteen tueksi. Ne väittivät komission syyllistyneen virheisiin Livret bleun tuloslaskelman kokonaistuloksen laskemisessa, koska se ei ollut ottanut pohjaksi Crédit Mutuelin konsultin esittämää menetelmää. (32) Lisäksi ne katsoivat, että komission on otettava huomioon kohtuullinen tuotto, jonka suuruudeksi ne arvioivat [...] (33). |
| --- | --- |

(71)

Ranskan viranomaiset esittivät 26 päivänä lokakuuta 2001 lähettämässään kirjeessä perustelut sille, miksi kyse on SEUT-sopimuksen 106 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta sisämarkkinoille soveltuvasta tuesta, jos komissio katsoo toimenpiteen tueksi. Ne väittivät komission syyllistyneen virheisiin Livret bleun tuloslaskelman kokonaistuloksen laskemisessa, koska se ei ollut ottanut pohjaksi Crédit Mutuelin konsultin esittämää menetelmää. (32) Lisäksi ne katsoivat, että komission on otettava huomioon kohtuullinen tuotto, jonka suuruudeksi ne arvioivat [...] (33).

| (72) | Lisäksi Ranskan viranomaiset moittivat menettelyn laajentamista koskevasta päätöksestä esittämissään huomautuksissa komissiota siitä, että se on käyttänyt epäsymmetristä päättelytapaa eikä ole vähentänyt niitä vuosia koskevia määriä, jolloin korvausta maksettiin liian vähän (1994–1997), niitä vuosia koskevista määristä, jolloin korvauksia maksettiin liikaa (1991, 1992, 1993 ja 1998). Lisäksi ne valittivat sitä, että komissio on ottanut sellaisenaan menettelyn laajentamista koskevan päätöksen liitteeseen 1 konsulttinsa päätelmät niistä kolmesta kohdasta, joista Ranska ja komissio olivat eri mieltä. Ranska täsmensi, että valtio maksoi liian vähän korvausta Livret bleu -järjestelmästä koko ajanjaksolta 1999–2005. Näin ollen välityspalkkion määrä ei ylittänyt sitä, mikä oli tarpeen Livret bleu -säästötilien tarjonnasta aiheutuneiden kustannusten kattamiseksi sellaisina kuin ne esitetään Livret bleun sisäisessä laskentatoimessa, joka laadittiin yhdessä komission kanssa (lukuun ottamatta kahta muutosta (34)). Lisäksi välityspalkkio täyttää jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta 25 päivänä kesäkuuta 1980 annetussa komission direktiivissä 80/723/ETY (35) esitetyt vaatimukset. Ranska on myös esittänyt, että välityspalkkion alentaminen useampaan otteeseen johtui lähinnä sosiaalisen asuntotuotannon rahoittajien tarpeista (36). |
| --- | --- |

(72)

Lisäksi Ranskan viranomaiset moittivat menettelyn laajentamista koskevasta päätöksestä esittämissään huomautuksissa komissiota siitä, että se on käyttänyt epäsymmetristä päättelytapaa eikä ole vähentänyt niitä vuosia koskevia määriä, jolloin korvausta maksettiin liian vähän (1994–1997), niitä vuosia koskevista määristä, jolloin korvauksia maksettiin liikaa (1991, 1992, 1993 ja 1998). Lisäksi ne valittivat sitä, että komissio on ottanut sellaisenaan menettelyn laajentamista koskevan päätöksen liitteeseen 1 konsulttinsa päätelmät niistä kolmesta kohdasta, joista Ranska ja komissio olivat eri mieltä. Ranska täsmensi, että valtio maksoi liian vähän korvausta Livret bleu -järjestelmästä koko ajanjaksolta 1999–2005. Näin ollen välityspalkkion määrä ei ylittänyt sitä, mikä oli tarpeen Livret bleu -säästötilien tarjonnasta aiheutuneiden kustannusten kattamiseksi sellaisina kuin ne esitetään Livret bleun sisäisessä laskentatoimessa, joka laadittiin yhdessä komission kanssa (lukuun ottamatta kahta muutosta (34)). Lisäksi välityspalkkio täyttää jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta 25 päivänä kesäkuuta 1980 annetussa komission direktiivissä 80/723/ETY (35) esitetyt vaatimukset. Ranska on myös esittänyt, että välityspalkkion alentaminen useampaan otteeseen johtui lähinnä sosiaalisen asuntotuotannon rahoittajien tarpeista (36).

| (73) | Ranskan viranomaiset esittivät, että järjestelmä mahdollisesti liian suurten korvausten takaisin perimiseksi otettiin käyttöön jo vuonna 1999. |
| --- | --- |

(73)

Ranskan viranomaiset esittivät, että järjestelmä mahdollisesti liian suurten korvausten takaisin perimiseksi otettiin käyttöön jo vuonna 1999.

| (74) | Ranska on esittänyt myös, että Crédit Mutuel vastasi likviditeettiriskistä kuukauden ajalta ja CDC sitä pidemmältä ajalta. Se ilmoitti, että Livret bleu -säästötileille talletettujen määrien osalta käytettiin solvenssimarginaalin kannalta välttämättömän oman pääoman tarpeen laskennassa riskipainotusta nolla. Ranska ilmoitti, että muiden säästötuotteiden ja muilla kuin Livret bleu -säästötileillä olevien varojen osalta Crédit Mutuelin oman pääoman tarpeen laskemisessa käytetty riskipainotus oli [...]–[...] prosenttia vuosina 1999–2005. Ranskan viranomaiset tarkensivat, että koska eurooppalaista solvenssimarginaalia ei kannattanut soveltaa siinä vaiheessa kun koko talletuskanta oli keskitetty CDC:hen vuonna 1999, Crédit Mutuel käytti Livret bleu -säästötileistä saatavaa kohtuullista tuottoa laskiessaan oman pääoman kustannuksina muihin säästötuotteisiin ja muihin varoihin liittyviä oman pääoman kustannuksia, rajoittaen niitä kuitenkin jossain määrin ([...]–[...] prosenttia vuosina 1999–2005). Lisäksi Ranska esitti komission pyynnöstä tarkempia tietoja sen korvauksen suuruudesta, jota maksettiin pakollisen vararahaston muodostamisesta Ranskan keskuspankkiin. |
| --- | --- |

(74)

Ranska on esittänyt myös, että Crédit Mutuel vastasi likviditeettiriskistä kuukauden ajalta ja CDC sitä pidemmältä ajalta. Se ilmoitti, että Livret bleu -säästötileille talletettujen määrien osalta käytettiin solvenssimarginaalin kannalta välttämättömän oman pääoman tarpeen laskennassa riskipainotusta nolla. Ranska ilmoitti, että muiden säästötuotteiden ja muilla kuin Livret bleu -säästötileillä olevien varojen osalta Crédit Mutuelin oman pääoman tarpeen laskemisessa käytetty riskipainotus oli [...]–[...] prosenttia vuosina 1999–2005. Ranskan viranomaiset tarkensivat, että koska eurooppalaista solvenssimarginaalia ei kannattanut soveltaa siinä vaiheessa kun koko talletuskanta oli keskitetty CDC:hen vuonna 1999, Crédit Mutuel käytti Livret bleu -säästötileistä saatavaa kohtuullista tuottoa laskiessaan oman pääoman kustannuksina muihin säästötuotteisiin ja muihin varoihin liittyviä oman pääoman kustannuksia, rajoittaen niitä kuitenkin jossain määrin ([...]–[...] prosenttia vuosina 1999–2005). Lisäksi Ranska esitti komission pyynnöstä tarkempia tietoja sen korvauksen suuruudesta, jota maksettiin pakollisen vararahaston muodostamisesta Ranskan keskuspankkiin.

7.   ARVIOINTI

7.1.   Tuen olemassaolo

| (75) | Komissio katsoi menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessään, että ainoa valtiontukea mahdollisesti sisältävä toimenpide oli CDC:n Crédit Mutuelille maksama välityspalkkio (37). |
| --- | --- |

(75)

Komissio katsoi menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessään, että ainoa valtiontukea mahdollisesti sisältävä toimenpide oli CDC:n Crédit Mutuelille maksama välityspalkkio (37).

| (76) | Välityspalkkioon mahdollisesti sisältyvä tuki luotiin 27 päivänä syyskuuta 1991 tehdyllä päätöksellä. Nyt annetussa päätöksessä mahdollista tukea analysoidaan Livret A:n tarjonnan vapautumiseen sekä Livret A:n ja Livret bleun 1 päivänä tammikuuta 2009 toteutuneeseen yhdenmukaistamiseen saakka (38). |
| --- | --- |

(76)

Välityspalkkioon mahdollisesti sisältyvä tuki luotiin 27 päivänä syyskuuta 1991 tehdyllä päätöksellä. Nyt annetussa päätöksessä mahdollista tukea analysoidaan Livret A:n tarjonnan vapautumiseen sekä Livret A:n ja Livret bleun 1 päivänä tammikuuta 2009 toteutuneeseen yhdenmukaistamiseen saakka (38).

7.1.1.   Altmark-tuomion edellytykset eivät täyty

| (77) | Altmark-tuomiossa (39) todetaan, että julkisen palvelun velvoitteista maksettavat korvaukset eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos ne täyttävät neljä kumulatiivista edellytystä. |
| --- | --- |

(77)

Altmark-tuomiossa (39) todetaan, että julkisen palvelun velvoitteista maksettavat korvaukset eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos ne täyttävät neljä kumulatiivista edellytystä.

| (78) | Menettelyn laajentamista koskevaan päätökseen esittämissään huomautuksissa Ranskan viranomaiset ja Crédit Mutuel tuovat esiin kaksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua: merkittävän konttoriverkoston ylläpito maaseudulla aluesuunnitteluun liittyvistä syistä ja talletusten kerääminen sosiaalista vuokra-asuntotuotantoa varten. |
| --- | --- |

(78)

Menettelyn laajentamista koskevaan päätökseen esittämissään huomautuksissa Ranskan viranomaiset ja Crédit Mutuel tuovat esiin kaksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua: merkittävän konttoriverkoston ylläpito maaseudulla aluesuunnitteluun liittyvistä syistä ja talletusten kerääminen sosiaalista vuokra-asuntotuotantoa varten.

| (79) | Crédit Mutuelin velvollisuus ylläpitää konttoreita maaseudulla kuitenkin lakkasi jo ennen toimenpiteen käyttöönottoa, sillä pankkikonttorien avaamista ja sulkemista koskeva laki oli kumottu jo vuonna 1987 ja valvontajärjestelmä (jota oli edelleen sovellettu Crédit Mutueliin vuosina 1987–1991) lakkautettiin 1 päivänä heinäkuuta 1991. (40) Ranskan viranomaiset ja Crédit Mutuel eivät myöskään ole kiistäneet menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessä esitettyä päätelmää, jonka mukaan vuoden 1991 jälkeen [eli heinäkuun 1 päivän 1991 jälkeen] Ranskassa ei ollut voimassa yhtään lakia tai säädöstä, jonka pohjalta Crédit Mutuelilla olisi ollut EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan [nykyinen SEUT-sopimuksen 106 artikla] mukainen, päätöksen 24 kohdan iii alakohdassa tarkoitettu tehtävä [konttoreiden ylläpisto maaseudulla aluesuunnitteluun liittyvistä syistä] (41). |
| --- | --- |

(79)

Crédit Mutuelin velvollisuus ylläpitää konttoreita maaseudulla kuitenkin lakkasi jo ennen toimenpiteen käyttöönottoa, sillä pankkikonttorien avaamista ja sulkemista koskeva laki oli kumottu jo vuonna 1987 ja valvontajärjestelmä (jota oli edelleen sovellettu Crédit Mutueliin vuosina 1987–1991) lakkautettiin 1 päivänä heinäkuuta 1991. (40) Ranskan viranomaiset ja Crédit Mutuel eivät myöskään ole kiistäneet menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessä esitettyä päätelmää, jonka mukaan vuoden 1991 jälkeen [eli heinäkuun 1 päivän 1991 jälkeen] Ranskassa ei ollut voimassa yhtään lakia tai säädöstä, jonka pohjalta Crédit Mutuelilla olisi ollut EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan [nykyinen SEUT-sopimuksen 106 artikla] mukainen, päätöksen 24 kohdan iii alakohdassa tarkoitettu tehtävä [konttoreiden ylläpisto maaseudulla aluesuunnitteluun liittyvistä syistä] (41).

| (80) | Sen vuoksi Altmark-tuomion soveltuvuutta on tarkasteltava pelkästään toisen velvoitteen osalta, joka on talletusten kerääminen sosiaalisen asuntotuotannon rahoittamista varten. |
| --- | --- |

(80)

Sen vuoksi Altmark-tuomion soveltuvuutta on tarkasteltava pelkästään toisen velvoitteen osalta, joka on talletusten kerääminen sosiaalisen asuntotuotannon rahoittamista varten.

| (81) | Komissio muistuttaa, että jäsenvaltioille on jätetty laaja harkintavalta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen määrittelyssä. Se katsoo, että vuoden 1975 lisätalousarviosta annetun lain (42) 9 artiklan ja vuoden 1982 lisätalousarviosta annetun lain (43) 24 artiklan soveltamista koskevissa säännöksissä ja erityisesti 27 päivänä syyskuuta 1991 tehdyssä päätöksessä annetaan selvästi Crédit Mutuelille tehtäväksi (sellaisena kuin se on määritelty rakennus- ja asuinalan lain R323-10 ja R 331–14 §:ssä) kerätä varoja siirrettäväksi CDC:hen, jotta tämä voi rahoittaa sosiaalista asuntotuotantoa. Komissio katsoo, että määritellessään tämän yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelutehtävän Ranska ei ole syyllistynyt selkeään arviointivirheeseen. |
| --- | --- |

(81)

Komissio muistuttaa, että jäsenvaltioille on jätetty laaja harkintavalta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen määrittelyssä. Se katsoo, että vuoden 1975 lisätalousarviosta annetun lain (42) 9 artiklan ja vuoden 1982 lisätalousarviosta annetun lain (43) 24 artiklan soveltamista koskevissa säännöksissä ja erityisesti 27 päivänä syyskuuta 1991 tehdyssä päätöksessä annetaan selvästi Crédit Mutuelille tehtäväksi (sellaisena kuin se on määritelty rakennus- ja asuinalan lain R323-10 ja R 331–14 §:ssä) kerätä varoja siirrettäväksi CDC:hen, jotta tämä voi rahoittaa sosiaalista asuntotuotantoa. Komissio katsoo, että määritellessään tämän yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelutehtävän Ranska ei ole syyllistynyt selkeään arviointivirheeseen.

| (82) | Altmark-tuomiossa mainitun neljännen edellytyksen mukaan ”silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta [...] varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen tuotto” (44). |
| --- | --- |

(82)

Altmark-tuomiossa mainitun neljännen edellytyksen mukaan ”silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta [...] varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen tuotto” (44).

| (83) | Komissio arvioi, että neljäs edellytys ei täyty, kun on kyse talletusten keräämisestä ja keskittämisestä CDC:hen sosiaalisen asuntotuotannon rahoittamista varten. On huomattava, että valtio ei ollut antanut tätä tehtävää parhaalle ehdokkaalle julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, vaan se neuvotteli suoraan Crédit Mutuelin kanssa. Välityspalkkion suuruutta ei määritetty niiden kustannusten perusteella, joita hyvin johdetulle keskivertoyritykselle aiheutuu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun toteuttamisesta. Itse asiassa 1,3 prosentin välityspalkkio ei voinut perustua niihin kustannuksiin, joita Crédit Mutuelille todellisuudessa aiheutui yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun toteuttamisesta, sillä syyskuussa 1991 ei vielä ollut olemassa erillistä Livret bleun kirjanpitoa, jonka avulla olisi voitu jäljittää nimenomaan kyseisiin säästötileihin liittyvät kustannukset pankin kirjanpidossa. Livret bleun erillinen kirjanpito otettiin käyttöön vasta useita vuosia myöhemmin, ja se laadittiin takautuvasti ajalta ennen vuotta 1991. Mikään ei siis viittaa siihen, että välityspalkkion suuruus olisi määräytynyt yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän tehtävän suorittamisesta hyvin johdetulle keskivertoyritykselle aiheutuvien kustannusten perusteella. Ranskan viranomaisten mukaan Crédit Mutuel on yleisesti ottaen hyvin johdettu yritys. Ne eivät varsinaisesti kuitenkaan perustele tätä väitettä, vaan viittaavat lähinnä menettelyn laajentamista koskevan päätöksen johdanto-osan 13 kappaleeseen, jossa komissio mainitsee Crédit Mutuelin taloudellisen tuloksen vuonna 2004 (taseen loppusumma, nettotulos, kustannus–tuottosuhde, omat varat ja vakavaraisuusaste). Jos jäsenvaltio on määritellyt korvauksen suuruuden analysoimalla hyvin johdetun keskivertoyrityksen kustannuksia, sen pitäisi kyetä osoittamaan tämä helposti komissiolle sekä esittelemään käytetty menetelmä. Ranska ei kuitenkaan ole tehnyt näin tässä tapauksessa. Myös se seikka, että heti kun Livret A- ja Livret bleu -säästötilien tarjoaminen vapautettiin 1 päivänä tammikuuta 2009, Crédit Mutuelin välityspalkkio laski 1,1 prosentista 0,6 prosenttiin, näyttää osoittavan, että palkkio oli suurempi kuin samaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää tehtävää hoitavan, hyvin johdetun keskivertoyrityksen kustannusten perusteella määräytyvä taso. |
| --- | --- |

(83)

Komissio arvioi, että neljäs edellytys ei täyty, kun on kyse talletusten keräämisestä ja keskittämisestä CDC:hen sosiaalisen asuntotuotannon rahoittamista varten. On huomattava, että valtio ei ollut antanut tätä tehtävää parhaalle ehdokkaalle julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, vaan se neuvotteli suoraan Crédit Mutuelin kanssa. Välityspalkkion suuruutta ei määritetty niiden kustannusten perusteella, joita hyvin johdetulle keskivertoyritykselle aiheutuu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun toteuttamisesta. Itse asiassa 1,3 prosentin välityspalkkio ei voinut perustua niihin kustannuksiin, joita Crédit Mutuelille todellisuudessa aiheutui yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun toteuttamisesta, sillä syyskuussa 1991 ei vielä ollut olemassa erillistä Livret bleun kirjanpitoa, jonka avulla olisi voitu jäljittää nimenomaan kyseisiin säästötileihin liittyvät kustannukset pankin kirjanpidossa. Livret bleun erillinen kirjanpito otettiin käyttöön vasta useita vuosia myöhemmin, ja se laadittiin takautuvasti ajalta ennen vuotta 1991. Mikään ei siis viittaa siihen, että välityspalkkion suuruus olisi määräytynyt yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän tehtävän suorittamisesta hyvin johdetulle keskivertoyritykselle aiheutuvien kustannusten perusteella. Ranskan viranomaisten mukaan Crédit Mutuel on yleisesti ottaen hyvin johdettu yritys. Ne eivät varsinaisesti kuitenkaan perustele tätä väitettä, vaan viittaavat lähinnä menettelyn laajentamista koskevan päätöksen johdanto-osan 13 kappaleeseen, jossa komissio mainitsee Crédit Mutuelin taloudellisen tuloksen vuonna 2004 (taseen loppusumma, nettotulos, kustannus–tuottosuhde, omat varat ja vakavaraisuusaste). Jos jäsenvaltio on määritellyt korvauksen suuruuden analysoimalla hyvin johdetun keskivertoyrityksen kustannuksia, sen pitäisi kyetä osoittamaan tämä helposti komissiolle sekä esittelemään käytetty menetelmä. Ranska ei kuitenkaan ole tehnyt näin tässä tapauksessa. Myös se seikka, että heti kun Livret A- ja Livret bleu -säästötilien tarjoaminen vapautettiin 1 päivänä tammikuuta 2009, Crédit Mutuelin välityspalkkio laski 1,1 prosentista 0,6 prosenttiin, näyttää osoittavan, että palkkio oli suurempi kuin samaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää tehtävää hoitavan, hyvin johdetun keskivertoyrityksen kustannusten perusteella määräytyvä taso.

| (84) | Koska Altmark-tuomiossa esitetyt edellytykset ovat kumulatiiviset, riittää, että yksi ehdoista ei täyty, jotta tuomiota ei sovelleta ja tarkasteltavana oleva toimenpide saattaa sisältää valtiontukea. Edellä esitetyn pohjalta voidaan todeta, että tarkasteltavana oleva toimenpide ei siis täytä Altmark-tuomiossa esitettyä neljättä edellytystä. Sen vuoksi Altmark-tuomiota ei sovelleta, ja on tutkittava, onko toimenpiteessä kyse valtiontuesta. (45), (46) |
| --- | --- |

(84)

Koska Altmark-tuomiossa esitetyt edellytykset ovat kumulatiiviset, riittää, että yksi ehdoista ei täyty, jotta tuomiota ei sovelleta ja tarkasteltavana oleva toimenpide saattaa sisältää valtiontukea. Edellä esitetyn pohjalta voidaan todeta, että tarkasteltavana oleva toimenpide ei siis täytä Altmark-tuomiossa esitettyä neljättä edellytystä. Sen vuoksi Altmark-tuomiota ei sovelleta, ja on tutkittava, onko toimenpiteessä kyse valtiontuesta. (45), (46)

7.1.2.   Tuen olemassaoloa koskevat edellytykset täyttyvät

| (85) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(85)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

7.1.2.1.   Valtion toiminta ja valtion varat

| (86) | CDC maksoi Crédit Mutuelille välityspalkkion vuosittain (47) valtion ja Crédit Mutuelin välisen sopimuksen nojalla, jossa määriteltiin 27 päivänä syyskuuta 1991 tehdyn päätöksen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Välityspalkkion suuruudesta päättää valtio korvatakseen julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuvat kustannukset. Lisäksi CDC on julkinen yritys, jonka toiminta voidaan katsoa valtion toiminnaksi (48). Sen vuoksi edellytys, joka koskee valtion toimintaa ja valtion varoja, täyttyy. |
| --- | --- |

(86)

CDC maksoi Crédit Mutuelille välityspalkkion vuosittain (47) valtion ja Crédit Mutuelin välisen sopimuksen nojalla, jossa määriteltiin 27 päivänä syyskuuta 1991 tehdyn päätöksen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Välityspalkkion suuruudesta päättää valtio korvatakseen julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuvat kustannukset. Lisäksi CDC on julkinen yritys, jonka toiminta voidaan katsoa valtion toiminnaksi (48). Sen vuoksi edellytys, joka koskee valtion toimintaa ja valtion varoja, täyttyy.

7.1.2.2.   Valikoivuus

| (87) | Välityspalkkio myönnettiin pelkästään Crédit Mutuelille korvauksena talletusten keräämisestä keskitetysti CDC:hen sosiaalisen asuntotuotannon rahoittamista varten. Talletukset kerättiin Livret bleu -säästötilien kautta, ja Crédit Mutuelilla oli yksinoikeus tarjota kyseistä tiliä. Kyse oli siis valikoivasta toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(87)

Välityspalkkio myönnettiin pelkästään Crédit Mutuelille korvauksena talletusten keräämisestä keskitetysti CDC:hen sosiaalisen asuntotuotannon rahoittamista varten. Talletukset kerättiin Livret bleu -säästötilien kautta, ja Crédit Mutuelilla oli yksinoikeus tarjota kyseistä tiliä. Kyse oli siis valikoivasta toimenpiteestä.

7.1.2.3.   Koska Altmark-tuomiossa esitettyjä edellytyksiä ei sovelleta, tutkitaan kilpailua vääristävän edun olemassaolo

| (88) | Koska välityspalkkiossa oli kyse valtion varojen siirrosta pelkästään Crédit Mutuelin hyväksi, sillä parannettiin pankin kilpailuasemaa sen kilpailijoihin nähden. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä todetaan, että yrityksen kilpailuaseman paraneminen valtiontuen johdosta on yleisesti ottaen todiste siitä, että kilpailu on vääristynyt suhteessa muihin yrityksiin, jotka eivät ole hyötyneet vastaavasta tuesta (49). |
| --- | --- |

(88)

Koska välityspalkkiossa oli kyse valtion varojen siirrosta pelkästään Crédit Mutuelin hyväksi, sillä parannettiin pankin kilpailuasemaa sen kilpailijoihin nähden. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä todetaan, että yrityksen kilpailuaseman paraneminen valtiontuen johdosta on yleisesti ottaen todiste siitä, että kilpailu on vääristynyt suhteessa muihin yrityksiin, jotka eivät ole hyötyneet vastaavasta tuesta (49).

7.1.2.4.   Vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| (89) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jos tukea saava yritys toimii alalla, jolla käydään kilpailua ja jolla jäsenvaltiot käyvät keskenään kauppaa (50). Jo vuonna 1979 ulkomaisten pankkien markkinaosuus oli luottotoiminnan alalla 8 prosenttia (4 prosenttia näistä oli sivukonttoreita, joilla ei ole oikeushenkilöllisyyttä, ja 4 prosenttia tytäryhtiöitä, jotka ovat yhtiömuodoltaan ranskalaisia) ja talletustoiminnan alalla 4,5 prosenttia (vastaavasti 2 prosenttia ja 2,5 prosenttia). Muiden eurooppalaisten pankkien kuin ranskalaisten osuus kaikista ulkomaisista pankeista oli 50 prosenttia luottojen alalla ja 70 prosenttia talletusten alalla. Crédit Mutuel on siis joutunut kilpailemaan Ranskassa ulkomaisten pankkiverkostojen kanssa 1970-luvulta lähtien. Lisäksi likvidien säästötalletusten markkinat, joihin myös Livret bleu kuului, oli jo avattu kilpailulle kyseisellä ajanjaksolla. Kyseiset markkinat kattoivat myös CODEVI-säästötilit, LEP-säästötilit, nuorten säästötilit, tavalliset säästötilit sekä CEL-tilit (51). |
| --- | --- |

(89)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jos tukea saava yritys toimii alalla, jolla käydään kilpailua ja jolla jäsenvaltiot käyvät keskenään kauppaa (50). Jo vuonna 1979 ulkomaisten pankkien markkinaosuus oli luottotoiminnan alalla 8 prosenttia (4 prosenttia näistä oli sivukonttoreita, joilla ei ole oikeushenkilöllisyyttä, ja 4 prosenttia tytäryhtiöitä, jotka ovat yhtiömuodoltaan ranskalaisia) ja talletustoiminnan alalla 4,5 prosenttia (vastaavasti 2 prosenttia ja 2,5 prosenttia). Muiden eurooppalaisten pankkien kuin ranskalaisten osuus kaikista ulkomaisista pankeista oli 50 prosenttia luottojen alalla ja 70 prosenttia talletusten alalla. Crédit Mutuel on siis joutunut kilpailemaan Ranskassa ulkomaisten pankkiverkostojen kanssa 1970-luvulta lähtien. Lisäksi likvidien säästötalletusten markkinat, joihin myös Livret bleu kuului, oli jo avattu kilpailulle kyseisellä ajanjaksolla. Kyseiset markkinat kattoivat myös CODEVI-säästötilit, LEP-säästötilit, nuorten säästötilit, tavalliset säästötilit sekä CEL-tilit (51).

| (90) | Komissio katsoo siis, että tuen olemassaololle asetetut neljä edellytystä täyttyvät. |
| --- | --- |

(90)

Komissio katsoo siis, että tuen olemassaololle asetetut neljä edellytystä täyttyvät.

7.1.2.5.   Tukitoimenpiteen sääntöjenvastaisuus

| (91) | Tukitoimenpide on sääntöjenvastainen, sillä sitä ei ole ilmoitettu komissiolle SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja se on pantu täytäntöön sen jälkeen kun Euroopan talousyhteisön perustamissopimus tuli voimaan Ranskassa. |
| --- | --- |

(91)

Tukitoimenpide on sääntöjenvastainen, sillä sitä ei ole ilmoitettu komissiolle SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja se on pantu täytäntöön sen jälkeen kun Euroopan talousyhteisön perustamissopimus tuli voimaan Ranskassa.

| (92) | Vastauksena Ranskan viranomaisten väitteeseen, jonka mukaan tuki on katsottava olemassa olevaksi, koska se hyväksyttiin ennen toisen pankkidirektiivin täytäntöönpanolle asetettua määräaikaa eli tammikuun 1 päivää 1993, komissio korostaa sitä, että kyseisellä direktiivillä pyrittiin luomaan sisämarkkinat luottolaitosten alalle sijoittautumisvapauden ja vapaan palvelujen tarjoamisen osalta. Se ei tarkoita sitä, että kyseisiä markkinoita ei olisi avattu kilpailulle ennen välityspalkkion käyttöönottoa, vaan yksinkertaisesti sitä, että pankkisektorilla oli edelleen eräitä vapaan sijoittautumisoikeuden ja palveluiden vapaan tarjonnan esteitä. Toukokuun 10 päivänä 2007 tehdystä päätöksestä ilmenee, että Livret bleu oli osa likvidien säästötalletusten markkinoita, mikä tarkoittaa, että kyseinen toiminta oli jo avointa kilpailulle. Se ei millään tavoin tue Ranskan viranomaisten väitettä, jonka mukaan kyseistä toimintaa ei ollut avattu kilpailulle ennen vuotta 1993. Päinvastoin päätöksessä viitataan kypsiin markkinoihin (52). |
| --- | --- |

(92)

Vastauksena Ranskan viranomaisten väitteeseen, jonka mukaan tuki on katsottava olemassa olevaksi, koska se hyväksyttiin ennen toisen pankkidirektiivin täytäntöönpanolle asetettua määräaikaa eli tammikuun 1 päivää 1993, komissio korostaa sitä, että kyseisellä direktiivillä pyrittiin luomaan sisämarkkinat luottolaitosten alalle sijoittautumisvapauden ja vapaan palvelujen tarjoamisen osalta. Se ei tarkoita sitä, että kyseisiä markkinoita ei olisi avattu kilpailulle ennen välityspalkkion käyttöönottoa, vaan yksinkertaisesti sitä, että pankkisektorilla oli edelleen eräitä vapaan sijoittautumisoikeuden ja palveluiden vapaan tarjonnan esteitä. Toukokuun 10 päivänä 2007 tehdystä päätöksestä ilmenee, että Livret bleu oli osa likvidien säästötalletusten markkinoita, mikä tarkoittaa, että kyseinen toiminta oli jo avointa kilpailulle. Se ei millään tavoin tue Ranskan viranomaisten väitettä, jonka mukaan kyseistä toimintaa ei ollut avattu kilpailulle ennen vuotta 1993. Päinvastoin päätöksessä viitataan kypsiin markkinoihin (52).

7.2.   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (93) | Koska tarkasteltavana oleva toimenpide sisältää valtiontukea, komission on arvioitava toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(93)

Koska tarkasteltavana oleva toimenpide sisältää valtiontukea, komission on arvioitava toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille.

| (94) | SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Yrityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, [...] sovelletaan tämän sopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Kaupan kehitykseen ei saa vaikuttaa tavalla, joka olisi ristiriidassa unionin etujen kanssa”. |
| --- | --- |

(94)

SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Yrityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, [...] sovelletaan tämän sopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Kaupan kehitykseen ei saa vaikuttaa tavalla, joka olisi ristiriidassa unionin etujen kanssa”.

| (95) | Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön, komission käytännön ja vuoden 2005 yhteisön puitteiden mukaisesti SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohta tarkoittaa sitä, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua tuottavalle yritykselle myönnetty valtiontuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos tukitoimenpide täyttää seuraavat edellytykset:






  a) | palvelu voidaan katsoa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi; |
| --- | --- | --- |

(95)

Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön, komission käytännön ja vuoden 2005 yhteisön puitteiden mukaisesti SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohta tarkoittaa sitä, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua tuottavalle yritykselle myönnetty valtiontuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos tukitoimenpide täyttää seuraavat edellytykset:

a)

palvelu voidaan katsoa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi;

| b) | valtio on antanut yritykselle vastuun yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamisesta yhdellä tai useammalla virallisella asiakirjalla; |
| --- | --- |

b)

valtio on antanut yritykselle vastuun yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamisesta yhdellä tai useammalla virallisella asiakirjalla;

| c) | välttämättömyyden periaatetta ja suhteellisuusperiaatetta on noudatettu; |
| --- | --- |

c)

välttämättömyyden periaatetta ja suhteellisuusperiaatetta on noudatettu;

| d) | toimenpide ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka olisi ristiriidassa unionin etujen kanssa. |
| --- | --- |

d)

toimenpide ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka olisi ristiriidassa unionin etujen kanssa.

| (96) | Edellä a ja b kohdassa esitetyt edellytykset täyttyvät johdanto-osan 81 kappaleessa kuvatuista syistä. |
| --- | --- |

(96)

Edellä a ja b kohdassa esitetyt edellytykset täyttyvät johdanto-osan 81 kappaleessa kuvatuista syistä.

| (97) | Edellytyksen d osalta komissiolla ei ole käytettävissään tietoja, joiden mukaan toimenpide olisi vaikuttanut yhteisön sisäiseen kauppaan siinä määrin, että tuki ei täyttäisi tätä edellytystä. Erityisesti 10 päivänä toukokuuta 2007 tehdyssä päätöksessä vaadittiin lakkauttamaan yksinoikeus Livret bleu -säästötilien tarjoamiseen, sillä kyseisten tilien tarjoamiseen liittyvät erioikeudet rajoittivat palvelujen vapaata tarjontaa yhteisön sisällä (53). Sen sijaan välityspalkkion ei voida katsoa vaikuttaneen kaupan kehitykseen tavalla, joka olisi ristiriidassa unionin etujen kanssa, ellei se ollut liian suuri suhteessa Crédit Mutuelille osoitettuun yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvään tehtävään. |
| --- | --- |

(97)

Edellytyksen d osalta komissiolla ei ole käytettävissään tietoja, joiden mukaan toimenpide olisi vaikuttanut yhteisön sisäiseen kauppaan siinä määrin, että tuki ei täyttäisi tätä edellytystä. Erityisesti 10 päivänä toukokuuta 2007 tehdyssä päätöksessä vaadittiin lakkauttamaan yksinoikeus Livret bleu -säästötilien tarjoamiseen, sillä kyseisten tilien tarjoamiseen liittyvät erioikeudet rajoittivat palvelujen vapaata tarjontaa yhteisön sisällä (53). Sen sijaan välityspalkkion ei voida katsoa vaikuttaneen kaupan kehitykseen tavalla, joka olisi ristiriidassa unionin etujen kanssa, ellei se ollut liian suuri suhteessa Crédit Mutuelille osoitettuun yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvään tehtävään.

| (98) | Komissio tarkastelee sen vuoksi jäljempänä, onko välttämättömyyden periaatetta ja suhteellisuusperiaatetta noudatettu eli onko korvauksena maksetun välityspalkkion määrä ylittänyt sen, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteista aiheutuvien kustannusten korvaamiseksi, kun otetaan huomioon tähän liittyvät tulot ja kyseisen velvoitteen täyttämisestä saatava kohtuullinen tuotto (54). |
| --- | --- |

(98)

Komissio tarkastelee sen vuoksi jäljempänä, onko välttämättömyyden periaatetta ja suhteellisuusperiaatetta noudatettu eli onko korvauksena maksetun välityspalkkion määrä ylittänyt sen, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteista aiheutuvien kustannusten korvaamiseksi, kun otetaan huomioon tähän liittyvät tulot ja kyseisen velvoitteen täyttämisestä saatava kohtuullinen tuotto (54).

| (99) | Tarkistaessaan, onko korvausta mahdollisesti maksettu liikaa (ks. 7.2.5 kohta), komissio noudattaa 27 päivänä syyskuuta 1991 (ks. 7.2.1 kohta) alkavan ja 31 päivänä joulukuuta 2005 päättyvän ajanjakson osalta kokonaisvaltaista lähestymistapaa (ks. 7.2.2 kohta). Se ottaa huomioon kaikki Livret bleu -järjestelmään liittyvät edut ilman mahdollista kannustinvaikutusta, jonka suuruutta ei ole voitu määrittää (ks. 7.2.3 kohta). Lisäksi otetaan huomioon kohtuullinen tuotto (ks. 7.2.4 kohta), myös CDC:hen keskitettyjen talletusten osalta. |
| --- | --- |

(99)

Tarkistaessaan, onko korvausta mahdollisesti maksettu liikaa (ks. 7.2.5 kohta), komissio noudattaa 27 päivänä syyskuuta 1991 (ks. 7.2.1 kohta) alkavan ja 31 päivänä joulukuuta 2005 päättyvän ajanjakson osalta kokonaisvaltaista lähestymistapaa (ks. 7.2.2 kohta). Se ottaa huomioon kaikki Livret bleu -järjestelmään liittyvät edut ilman mahdollista kannustinvaikutusta, jonka suuruutta ei ole voitu määrittää (ks. 7.2.3 kohta). Lisäksi otetaan huomioon kohtuullinen tuotto (ks. 7.2.4 kohta), myös CDC:hen keskitettyjen talletusten osalta.

7.2.1.   Tarkasteltavana olevan ajanjakson alku: 27 päivä syyskuuta 1991

| (100) | Menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessä laskettiin Livret bleun nettotulokset, jotta voitiin arvioida mahdollisten liian suurten korvausten olemassaoloa, ja laskennassa otettiin huomioon tulokset koko vuoden 1991 osalta (55). Toisin sanoen vapaista käyttötarkoituksista ja yleisen edun mukaisista käyttötarkoituksista saadut nettotulot otettiin huomioon 1 päivästä tammikuuta 1991. |
| --- | --- |

(100)

Menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessä laskettiin Livret bleun nettotulokset, jotta voitiin arvioida mahdollisten liian suurten korvausten olemassaoloa, ja laskennassa otettiin huomioon tulokset koko vuoden 1991 osalta (55). Toisin sanoen vapaista käyttötarkoituksista ja yleisen edun mukaisista käyttötarkoituksista saadut nettotulot otettiin huomioon 1 päivästä tammikuuta 1991.

| (101) | Kuten johdanto-osan 75 ja 76 kappaleessa todettiin, ainoa toimenpide tässä asiassa on välityspalkkio, jota koskeva periaate otettiin käyttöön 27 päivänä syyskuuta 1991, samalla kun Crédit Mutuelille annettiin tehtäväksi keskittää talletukset CDC:hen sosiaalisen asuntotuotannon rahoittamista varten. Ennen tätä päivämäärää välityspalkkiota tai talletusten keskittämistä CDC:hen ei ollut olemassa. Sen vuoksi komission on arvioitava tuen oikeasuhtaisuutta kyseisestä päivämäärästä lähtien. |
| --- | --- |

(101)

Kuten johdanto-osan 75 ja 76 kappaleessa todettiin, ainoa toimenpide tässä asiassa on välityspalkkio, jota koskeva periaate otettiin käyttöön 27 päivänä syyskuuta 1991, samalla kun Crédit Mutuelille annettiin tehtäväksi keskittää talletukset CDC:hen sosiaalisen asuntotuotannon rahoittamista varten. Ennen tätä päivämäärää välityspalkkiota tai talletusten keskittämistä CDC:hen ei ollut olemassa. Sen vuoksi komission on arvioitava tuen oikeasuhtaisuutta kyseisestä päivämäärästä lähtien.

| (102) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun toteuttamiseen liittyviä kustannuksia ja tuloja ei siis ole voinut kertyä ajalta ennen syyskuun 27 päivää 1991. Toisin sanoen tuella rahoitetun yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun toteutuksesta aiheutuvat kulut ja siitä saatavat tulot voidaan ottaa huomioon vasta kyseisen tukitoimenpiteen (välityspalkkion) luomisesta lähtien. Komissio katsoo sen vuoksi, että sen tekemä päätös menettelyn laajentamisesta oli epäjohdonmukainen, sillä tukitoimenpide rajoitettiin pelkästään 27 päivänä syyskuuta 1991 luotuun välityspalkkioon, mutta Livret bleu -säästötileistä saadut nettotulot otettiin huomioon 1 päivän tammikuuta 1991 ja 27 päivän syyskuuta 1991 väliseltä ajanjaksolta. |
| --- | --- |

(102)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun toteuttamiseen liittyviä kustannuksia ja tuloja ei siis ole voinut kertyä ajalta ennen syyskuun 27 päivää 1991. Toisin sanoen tuella rahoitetun yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun toteutuksesta aiheutuvat kulut ja siitä saatavat tulot voidaan ottaa huomioon vasta kyseisen tukitoimenpiteen (välityspalkkion) luomisesta lähtien. Komissio katsoo sen vuoksi, että sen tekemä päätös menettelyn laajentamisesta oli epäjohdonmukainen, sillä tukitoimenpide rajoitettiin pelkästään 27 päivänä syyskuuta 1991 luotuun välityspalkkioon, mutta Livret bleu -säästötileistä saadut nettotulot otettiin huomioon 1 päivän tammikuuta 1991 ja 27 päivän syyskuuta 1991 väliseltä ajanjaksolta.

| (103) | Koska Crédit Mutuel voi kuitenkin toimittaa yleisen edun mukaisten käyttötarkoitusten ja vapaiden käyttötarkoitusten osalta nettotulokset vain vuosikohtaisesti, komissio katsoo, että vuoden 1991 osalta olisi otettava huomioon pelkästään syyskuun 27 päivän ja joulukuun 31 päivän välistä ajanjaksoa koskevat nettotulokset. Tämä tehdään suhteuttamalla koko vuoden 1991 nettotulokset edellä mainitun ajanjakson sisältämien päivien lukumäärään eli 96/365. Sen sijaan CDC:hen keskitettyjen talletusten osalta voidaan nettotulokset ottaa huomion koko vuodelta 1991, sillä kuten johdanto-osan 101 kappaleessa todettiin, keskittäminen aloitettiin vasta syyskuun 27 päivänä 1991, joten mikään osuus näistä tuloksista ei koske tammikuun 1 päivän 1991 ja syyskuun 27 päivän 1991 välistä ajanjaksoa. |
| --- | --- |

(103)

Koska Crédit Mutuel voi kuitenkin toimittaa yleisen edun mukaisten käyttötarkoitusten ja vapaiden käyttötarkoitusten osalta nettotulokset vain vuosikohtaisesti, komissio katsoo, että vuoden 1991 osalta olisi otettava huomioon pelkästään syyskuun 27 päivän ja joulukuun 31 päivän välistä ajanjaksoa koskevat nettotulokset. Tämä tehdään suhteuttamalla koko vuoden 1991 nettotulokset edellä mainitun ajanjakson sisältämien päivien lukumäärään eli 96/365. Sen sijaan CDC:hen keskitettyjen talletusten osalta voidaan nettotulokset ottaa huomion koko vuodelta 1991, sillä kuten johdanto-osan 101 kappaleessa todettiin, keskittäminen aloitettiin vasta syyskuun 27 päivänä 1991, joten mikään osuus näistä tuloksista ei koske tammikuun 1 päivän 1991 ja syyskuun 27 päivän 1991 välistä ajanjaksoa.

7.2.2.   Kokonaisvaltainen lähestymistapa vuoden 2005 loppuun ja vuotuinen lähestymistapa siitä lähtien

| (104) | Komissio ehdotti menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessään, että mahdollisten liian suurten korvausten olemassaoloa voitaisiin arvioida vuotuisen lähestymistavan avulla. Tämä lähestymistapa perustuu vuoden 2005 yhteisön puitteisiin, ja se poikkeaa komission aiemmin soveltamasta käytännöstä. Kun komission piti arvioida liian suurten korvausten olemassaoloa ennen vuoden 2005 yhteisön puitteiden voimaantuloa, se sovelsi lähestymistapaa, jota voitaisiin kuvailla kokonaisvaltaiseksi. Sen mukaan niitä vuosia koskevat määrät, jolloin korvauksia maksettiin liian vähän, voitiin vähentää rajoituksetta niitä vuosia koskevista määristä, jolloin korvauksia maksettiin liikaa (56). |
| --- | --- |

(104)

Komissio ehdotti menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessään, että mahdollisten liian suurten korvausten olemassaoloa voitaisiin arvioida vuotuisen lähestymistavan avulla. Tämä lähestymistapa perustuu vuoden 2005 yhteisön puitteisiin, ja se poikkeaa komission aiemmin soveltamasta käytännöstä. Kun komission piti arvioida liian suurten korvausten olemassaoloa ennen vuoden 2005 yhteisön puitteiden voimaantuloa, se sovelsi lähestymistapaa, jota voitaisiin kuvailla kokonaisvaltaiseksi. Sen mukaan niitä vuosia koskevat määrät, jolloin korvauksia maksettiin liian vähän, voitiin vähentää rajoituksetta niitä vuosia koskevista määristä, jolloin korvauksia maksettiin liikaa (56).

| (105) | Vuoden 2005 yhteisön puitteiden 26 kohdan mukaan komissio soveltaa puitteiden määräyksiä ilmoittamattomiin tukiin, jos tuki on myönnetty sen jälkeen, kun puitteet julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja muissa tapauksissa sovelletaan tuen myöntämishetkellä voimassa olleita määräyksiä ja säännöksiä. Tarkasteltavana oleva tuki myönnetään vuosittain (57), eikä sitä ole ilmoitettu. Vuoden 2005 yhteisön puitteet julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä29 päivänä marraskuuta 2005. Sen vuoksi tukeen sovelletaan vuotta 2006 edeltävältä ajalta tuen myöntämishetkellä voimassa olleita sääntöjä ja tammikuun 1 päivän 2006 ja tukitoimenpiteen päättymisen eli joulukuun 31 päivän 2008 väliseltä ajalta vuoden 2005 yhteisön puitteita. |
| --- | --- |

(105)

Vuoden 2005 yhteisön puitteiden 26 kohdan mukaan komissio soveltaa puitteiden määräyksiä ilmoittamattomiin tukiin, jos tuki on myönnetty sen jälkeen, kun puitteet julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja muissa tapauksissa sovelletaan tuen myöntämishetkellä voimassa olleita määräyksiä ja säännöksiä. Tarkasteltavana oleva tuki myönnetään vuosittain (57), eikä sitä ole ilmoitettu. Vuoden 2005 yhteisön puitteet julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä29 päivänä marraskuuta 2005. Sen vuoksi tukeen sovelletaan vuotta 2006 edeltävältä ajalta tuen myöntämishetkellä voimassa olleita sääntöjä ja tammikuun 1 päivän 2006 ja tukitoimenpiteen päättymisen eli joulukuun 31 päivän 2008 väliseltä ajalta vuoden 2005 yhteisön puitteita.

| (106) | Vuoden 2005 yhteisön puitteissa suositellaan vuotuista lähestymistapaa siltä osin kuin mahdolliset liian suuret korvaukset on laskettava vuosittain eikä vuoden aikana liikaa maksetun korvauksen määrää voida siirtää seuraavalle vuodelle, paitsi jos kyseinen määrä on enintään 10 prosenttia korvauksen vuotuisesta kokonaismäärästä (58). |
| --- | --- |

(106)

Vuoden 2005 yhteisön puitteissa suositellaan vuotuista lähestymistapaa siltä osin kuin mahdolliset liian suuret korvaukset on laskettava vuosittain eikä vuoden aikana liikaa maksetun korvauksen määrää voida siirtää seuraavalle vuodelle, paitsi jos kyseinen määrä on enintään 10 prosenttia korvauksen vuotuisesta kokonaismäärästä (58).

| (107) | Sen vuoksi komissio sovelsi ennen vuoden 2005 yhteisön puitteiden antamista kokonaisvaltaista lähestymistapaa arvioidessaan, oliko yritys saanut liikaa korvausta julkisen palvelun tehtävän toteuttamisesta (ks. johdanto-osan 104 kappale) (59). |
| --- | --- |

(107)

Sen vuoksi komissio sovelsi ennen vuoden 2005 yhteisön puitteiden antamista kokonaisvaltaista lähestymistapaa arvioidessaan, oliko yritys saanut liikaa korvausta julkisen palvelun tehtävän toteuttamisesta (ks. johdanto-osan 104 kappale) (59).

| (108) | Kokonaisvaltaisessa lähestymistavassa kunkin vuoden nettotulokset, jotka kumuloituvat vuosi vuodelta, diskontataan käyttäen Ranskaan 1 päivänä tammikuuta kunakin vuonna sovellettavaa viitekorkoa (60). |
| --- | --- |

(108)

Kokonaisvaltaisessa lähestymistavassa kunkin vuoden nettotulokset, jotka kumuloituvat vuosi vuodelta, diskontataan käyttäen Ranskaan 1 päivänä tammikuuta kunakin vuonna sovellettavaa viitekorkoa (60).

7.2.3.   Huomioon otetut edut

| (109) | Vuoden 2005 yhteisön puitteiden 17 kohdan ensimmäisessä virkkeessä todetaan seuraavaa: ”Tuloina on otettava huomioon vähintään kaikki yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista saatavat tulot”. Varmistettaessa, ettei korvausta ole maksettu liikaa, on siis otettava huomioon yleisen edun mukaisten käyttötarkoitusten ja vapaiden käyttötarkoitusten nettotulos kyseisellä ajanjaksolla. Komissio katsoo itse asiassa, että näitä tuloksia ovat ne tulot, joita Crédit Mutuel sai Ranskalta 27 päivästä syyskuuta 1991 lähtien ja jotka perustuivat siihen, että pankki toteutti yleishyödyllistä palvelua eli sosiaalisen asuntotuotannon rahoittamista CDC:n kautta. Nämä käyttötarkoitukset perustuvat kuitenkin sisäisessä laskentatoimessa erityisiin varoihin eli talletuksiin, jotka on kerätty Livret bleun tarjonnan kautta. Markkinoiden kilpailuoloissa (ilman erityisoikeutta tarjota verottomia säästötuotteita) Crédit Mutuel ei ehkä olisi pystynyt keräämään näitä varoja samoilla kustannuksilla, ja näin ollen nämä käyttötarkoitukset ja niitä vastaavat varat on otettava huomioon Livret bleu -järjestelmän kokonaislaskelmissa. Lisäksi Ranska on itse vahvistanut, että näiden käyttötarkoitusten, Livret bleun ja sosiaalisen asuntotuotannon rahoittamista koskevan tehtävän välillä oli yhteys, kun se kohdensi näitä käyttötarkoituksia koskevat talletukset CDC:hen vuodesta 1991 lähtien (61). Toisin sanoen antaessaan 27 päivänä syyskuuta 1991 Crédit Mutuelin toteutettavaksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun kerätä CDC:hen keskitettäviä talletuksia, jotka oli tarkoitettu sosiaalisen asuntotuotannon rahoittamiseen, Ranska vahvisti, että Livret bleun tarjoaminen oli Crédit Mutuelin tehtävä. Näille säästötileille talletettujen varojen käytöstä aiheutuva tuotto on siis katsottava kyseisestä päivästä lähtien tuloiksi, jotka on ohjattu Crédit Mutuelille korvauksena yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamisesta. |
| --- | --- |

(109)

Vuoden 2005 yhteisön puitteiden 17 kohdan ensimmäisessä virkkeessä todetaan seuraavaa: ”Tuloina on otettava huomioon vähintään kaikki yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista saatavat tulot”. Varmistettaessa, ettei korvausta ole maksettu liikaa, on siis otettava huomioon yleisen edun mukaisten käyttötarkoitusten ja vapaiden käyttötarkoitusten nettotulos kyseisellä ajanjaksolla. Komissio katsoo itse asiassa, että näitä tuloksia ovat ne tulot, joita Crédit Mutuel sai Ranskalta 27 päivästä syyskuuta 1991 lähtien ja jotka perustuivat siihen, että pankki toteutti yleishyödyllistä palvelua eli sosiaalisen asuntotuotannon rahoittamista CDC:n kautta. Nämä käyttötarkoitukset perustuvat kuitenkin sisäisessä laskentatoimessa erityisiin varoihin eli talletuksiin, jotka on kerätty Livret bleun tarjonnan kautta. Markkinoiden kilpailuoloissa (ilman erityisoikeutta tarjota verottomia säästötuotteita) Crédit Mutuel ei ehkä olisi pystynyt keräämään näitä varoja samoilla kustannuksilla, ja näin ollen nämä käyttötarkoitukset ja niitä vastaavat varat on otettava huomioon Livret bleu -järjestelmän kokonaislaskelmissa. Lisäksi Ranska on itse vahvistanut, että näiden käyttötarkoitusten, Livret bleun ja sosiaalisen asuntotuotannon rahoittamista koskevan tehtävän välillä oli yhteys, kun se kohdensi näitä käyttötarkoituksia koskevat talletukset CDC:hen vuodesta 1991 lähtien (61). Toisin sanoen antaessaan 27 päivänä syyskuuta 1991 Crédit Mutuelin toteutettavaksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun kerätä CDC:hen keskitettäviä talletuksia, jotka oli tarkoitettu sosiaalisen asuntotuotannon rahoittamiseen, Ranska vahvisti, että Livret bleun tarjoaminen oli Crédit Mutuelin tehtävä. Näille säästötileille talletettujen varojen käytöstä aiheutuva tuotto on siis katsottava kyseisestä päivästä lähtien tuloiksi, jotka on ohjattu Crédit Mutuelille korvauksena yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamisesta.

| (110) | Kantelija ja muut viranomaiset tai elimet (kilpailuneuvosto, parlamentin jäsenet lausunnoissaan sekä tutkimuslaitokset (62)) katsovat, että yksinoikeus tarjota Livret bleu -säästötilejä aiheutti kannustinvaikutuksen, sillä sen ansiosta Crédit Mutuel saattoi kerätä uskollisen asiakaskunnan, jolle se myi myös muita pankkituotteita. Komissio ei menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessään sulkenut pois sitä mahdollisuutta, että Livret bleu on kannustinvaikutuksen ansiosta voinut tuottaa epäsuoria tuloja (63), mutta se muistutti, että toistaiseksi tällaisia tuloja ei ole kyetty kvantifioimaan (64). |
| --- | --- |

(110)

Kantelija ja muut viranomaiset tai elimet (kilpailuneuvosto, parlamentin jäsenet lausunnoissaan sekä tutkimuslaitokset (62)) katsovat, että yksinoikeus tarjota Livret bleu -säästötilejä aiheutti kannustinvaikutuksen, sillä sen ansiosta Crédit Mutuel saattoi kerätä uskollisen asiakaskunnan, jolle se myi myös muita pankkituotteita. Komissio ei menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessään sulkenut pois sitä mahdollisuutta, että Livret bleu on kannustinvaikutuksen ansiosta voinut tuottaa epäsuoria tuloja (63), mutta se muistutti, että toistaiseksi tällaisia tuloja ei ole kyetty kvantifioimaan (64).

| (111) | Komissio toteaa tämän asian tutkinnan kannalta, että vaikka kannustinvaikutuksen olemassaoloa ei voida sulkea pois, se ei voi keräämiensä tietojen pohjalta määrittää mahdollisen kannustinvaikutuksen arvoa riittävän pitävästi. |
| --- | --- |

(111)

Komissio toteaa tämän asian tutkinnan kannalta, että vaikka kannustinvaikutuksen olemassaoloa ei voida sulkea pois, se ei voi keräämiensä tietojen pohjalta määrittää mahdollisen kannustinvaikutuksen arvoa riittävän pitävästi.

| (112) | Kantelijoiden esittämissä asiakirjoissa oletetaan, että kannustinvaikutus on olemassa, mutta niissä ei todisteta tätä muodollisesti eikä myöskään kyetä arvioimaan tarkkaan kyseisen vaikutuksen taloudellista merkitystä. |
| --- | --- |

(112)

Kantelijoiden esittämissä asiakirjoissa oletetaan, että kannustinvaikutus on olemassa, mutta niissä ei todisteta tätä muodollisesti eikä myöskään kyetä arvioimaan tarkkaan kyseisen vaikutuksen taloudellista merkitystä.

| (113) | Glais’n konsulttitoimiston tutkimuksista (ks. johdanto-osan 52 ja 53 kappale) komissio huomauttaa, että Crédit Mutuel voi perustellusti väittää, että näissä tilastoanalyyseissa ei esitetä pitäviä todisteita määrällisesti arvioitavissa olevasta kannustinvaikutuksesta. |
| --- | --- |

(113)

Glais’n konsulttitoimiston tutkimuksista (ks. johdanto-osan 52 ja 53 kappale) komissio huomauttaa, että Crédit Mutuel voi perustellusti väittää, että näissä tilastoanalyyseissa ei esitetä pitäviä todisteita määrällisesti arvioitavissa olevasta kannustinvaikutuksesta.

| (114) | Kantelijoiden huomautuksissa on esitetty kolme subjektiivista arviota. Ensiksi koska muut pankit ilmoittivat voivansa tarjota Livret bleu -säästötiliä yhden prosentin palkkiota vastaan, kantelijat ehdottivat kannustinvaikutuksen suuruudeksi Crédit Mutuelin saaman provision ja kyseisen palkkion erotusta eli 0,3 prosenttia, mikä vastaa noin 300:aa miljoonaa Ranskan frangia vuodessa. Mikään ei kuitenkaan todista, että Crédit Mutuelin kilpailijat olisivat pystyneet hoitamaan tehtävää kyseisellä ajanjaksolla ja samoilla ehdoilla 1 prosentin korvausta vastaan. Lisäksi ensimmäinen väite ei osoita todeksi kannustinvaikutusta, vaan näyttää jälleen viittaavan siihen, että Crédit Mutuel olisi saanut liikaa korvauksia, mikä ei kuitenkaan pidä paikkaansa, kuten myöhemmin esitetään. Mikään ei osoita todeksi sitä, että kannustinvaikutus vastaisi välityspalkkion ja sen pienimmän hypoteettisen palkkion välistä erotusta, jota Crédit Mutuelin kilpailijat ehdottivat vastineeksi Livret bleu -säästötilien tarjoamisesta. |
| --- | --- |

(114)

Kantelijoiden huomautuksissa on esitetty kolme subjektiivista arviota. Ensiksi koska muut pankit ilmoittivat voivansa tarjota Livret bleu -säästötiliä yhden prosentin palkkiota vastaan, kantelijat ehdottivat kannustinvaikutuksen suuruudeksi Crédit Mutuelin saaman provision ja kyseisen palkkion erotusta eli 0,3 prosenttia, mikä vastaa noin 300:aa miljoonaa Ranskan frangia vuodessa. Mikään ei kuitenkaan todista, että Crédit Mutuelin kilpailijat olisivat pystyneet hoitamaan tehtävää kyseisellä ajanjaksolla ja samoilla ehdoilla 1 prosentin korvausta vastaan. Lisäksi ensimmäinen väite ei osoita todeksi kannustinvaikutusta, vaan näyttää jälleen viittaavan siihen, että Crédit Mutuel olisi saanut liikaa korvauksia, mikä ei kuitenkaan pidä paikkaansa, kuten myöhemmin esitetään. Mikään ei osoita todeksi sitä, että kannustinvaikutus vastaisi välityspalkkion ja sen pienimmän hypoteettisen palkkion välistä erotusta, jota Crédit Mutuelin kilpailijat ehdottivat vastineeksi Livret bleu -säästötilien tarjoamisesta.

| (115) | Kantelijoiden ehdottaman toisen menetelmän mukaan kannustinvaikutusta voitaisiin mitata Crédit Mutuelin markkinaosuuksien kasvun perusteella. Tällaista arviointimenetelmää ei voida kuitenkaan hyväksyä, sillä se perustuu olettamukselle, että markkinaosuuksien kasvu johtuu kokonaisuudessaan Livret bleu -tileistä, eikä tälle olettamukselle ole objektiivisia perusteluja. |
| --- | --- |

(115)

Kantelijoiden ehdottaman toisen menetelmän mukaan kannustinvaikutusta voitaisiin mitata Crédit Mutuelin markkinaosuuksien kasvun perusteella. Tällaista arviointimenetelmää ei voida kuitenkaan hyväksyä, sillä se perustuu olettamukselle, että markkinaosuuksien kasvu johtuu kokonaisuudessaan Livret bleu -tileistä, eikä tälle olettamukselle ole objektiivisia perusteluja.

| (116) | Kolmas arvio tarjonnan yksinoikeudesta perustuu Livret bleun verottomuudesta aiheutuvaan verotulojen menetykseen. Jos Crédit Mutuel olisi halunnut tarjota verollisen säästötilin, jolla olisi ollut säästäjien verotusasemasta riippumatta sama nettotuotto kuin Livret bleu -tilillä, sille olisi aiheutunut säästäjien (mahdollisesti) maksamaa nimellistä veroa vastaavat vaihtoehtokustannukset. Kantelijoiden mukaan vuosina 1991–1997 kertyneen noin 4,5 miljardin Ranskan frangin veroedun on katsottava tuoneen Crédit Mutuelille yhtä suuret välilliset edut. Tätä päättelytapaa ei kuitenkaan voida soveltaa, sillä Crédit Mutuel tuskin olisi tarjonnut Livret bleu -säästötilejä samoilla ehdoilla, jos se olisi joutunut maksamaan kokonaisuudessaan kustannukset verovapaudesta, joka lisäksi hyödyttää suoraan osakkaita. |
| --- | --- |

(116)

Kolmas arvio tarjonnan yksinoikeudesta perustuu Livret bleun verottomuudesta aiheutuvaan verotulojen menetykseen. Jos Crédit Mutuel olisi halunnut tarjota verollisen säästötilin, jolla olisi ollut säästäjien verotusasemasta riippumatta sama nettotuotto kuin Livret bleu -tilillä, sille olisi aiheutunut säästäjien (mahdollisesti) maksamaa nimellistä veroa vastaavat vaihtoehtokustannukset. Kantelijoiden mukaan vuosina 1991–1997 kertyneen noin 4,5 miljardin Ranskan frangin veroedun on katsottava tuoneen Crédit Mutuelille yhtä suuret välilliset edut. Tätä päättelytapaa ei kuitenkaan voida soveltaa, sillä Crédit Mutuel tuskin olisi tarjonnut Livret bleu -säästötilejä samoilla ehdoilla, jos se olisi joutunut maksamaan kokonaisuudessaan kustannukset verovapaudesta, joka lisäksi hyödyttää suoraan osakkaita.

| (117) | Nämä mahdolliset edut on vaikea osoittaa todeksi, ja niiden arvoa on hankala määrittää. Livret bleun tarjonnasta saatava suora taloudellinen etu voidaan laskea suoraan Livret bleun tilinpidosta. Muiden tuotteiden tai palvelujen myynnistä Livret bleun kautta sitoutetuille asiakkaille saatu taloudellinen etu voitaisiin sitä vastoin havaita muiden tuotteiden sisäisessä laskentatoimessa, jos voitaisiin erottaa toisistaan se, mikä on myyty Livret bleun kautta sitoutetuille tai houkutelluille Crédit Mutuelin asiakkaille, siitä, mikä on myyty Crédit Mutuelin asiakkaiksi muista syistä tulleille henkilöille. Tämä ei kuitenkaan ole mahdollista. Näin ollen komission konsultti ei voinut arvioida mahdollista kannustinvaikutusta käyttämällä kirjanpitomenetelmää, jolla arvioidaan kaikkia Livret bleu -järjestelmästä saatuja suoria taloudellisia etuja. |
| --- | --- |

(117)

Nämä mahdolliset edut on vaikea osoittaa todeksi, ja niiden arvoa on hankala määrittää. Livret bleun tarjonnasta saatava suora taloudellinen etu voidaan laskea suoraan Livret bleun tilinpidosta. Muiden tuotteiden tai palvelujen myynnistä Livret bleun kautta sitoutetuille asiakkaille saatu taloudellinen etu voitaisiin sitä vastoin havaita muiden tuotteiden sisäisessä laskentatoimessa, jos voitaisiin erottaa toisistaan se, mikä on myyty Livret bleun kautta sitoutetuille tai houkutelluille Crédit Mutuelin asiakkaille, siitä, mikä on myyty Crédit Mutuelin asiakkaiksi muista syistä tulleille henkilöille. Tämä ei kuitenkaan ole mahdollista. Näin ollen komission konsultti ei voinut arvioida mahdollista kannustinvaikutusta käyttämällä kirjanpitomenetelmää, jolla arvioidaan kaikkia Livret bleu -järjestelmästä saatuja suoria taloudellisia etuja.

| (118) | Komission konsultin monimutkaisemmat kannustinvaikutuksen arviointiyritykset eivät johtaneet tuloksiin. Sen vuoksi komissio katsoo, että se ei voi ottaa huomioon kannustinvaikutuksesta mahdollisesti aiheutuvaa etua laskiessaan, onko korvauksia maksettu liikaa. |
| --- | --- |

(118)

Komission konsultin monimutkaisemmat kannustinvaikutuksen arviointiyritykset eivät johtaneet tuloksiin. Sen vuoksi komissio katsoo, että se ei voi ottaa huomioon kannustinvaikutuksesta mahdollisesti aiheutuvaa etua laskiessaan, onko korvauksia maksettu liikaa.

7.2.4.   Kohtuullisen tuoton laskeminen

| (119) | Kun tutkitaan, onko yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua hoitavalle yritykselle mahdollisesti maksettu liikaa korvausta, on otettava huomioon kohtuullinen tuotto (65). Vuoden 2005 yhteisön puitteissa tarkennetaan, että ”kohtuullisella tuotolla olisi katsottava tarkoitettavan omalle pääomalle saatavaa tuottoa, jossa otetaan huomioon riski [...] yritykselle tai vastaavasti tämän riskin puuttuminen. Tämä tuotto ei yleensä saa ylittää kulloisellakin alalla viime vuosina saatua keskimääräistä tuottoa” (66). |
| --- | --- |

(119)

Kun tutkitaan, onko yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua hoitavalle yritykselle mahdollisesti maksettu liikaa korvausta, on otettava huomioon kohtuullinen tuotto (65). Vuoden 2005 yhteisön puitteissa tarkennetaan, että ”kohtuullisella tuotolla olisi katsottava tarkoitettavan omalle pääomalle saatavaa tuottoa, jossa otetaan huomioon riski [...] yritykselle tai vastaavasti tämän riskin puuttuminen. Tämä tuotto ei yleensä saa ylittää kulloisellakin alalla viime vuosina saatua keskimääräistä tuottoa” (66).

| (120) | Komissio katsoi menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessään (67), että yleisen edun mukaisiin käyttötarkoituksiin ja vapaisiin käyttötarkoituksiin oli syytä soveltaa kohtuullista tuottoa, joka oli näiden käyttötarkoitusten osalta keskimäärin 6 prosenttia omista varoista. Tämä prosenttiosuus, joka vaihtelee vuosittain ja on keskimäärin 6 prosenttia, vastaa Crédit Mutuelin alun perin esittämää kannattavuusastetta: Crédit Mutuel oli laskenut oman pääoman kustannuksiksi tosiasiassa jaettujen osinkojen määrän kyseisenä vuonna. Tässä päätöksessä komissio pitää mahdollisena soveltaa kohtuullisen tuoton laskemisessa mahdollisia liian suuria korvauksia koskevan tarkistuksen yhteydessä menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessä noudatettua lähestymistapaa, jota on kuvattu 7.2.5 kohdassa, sekä vapaiden käyttötarkoitusten että yleisen edun mukaisten käyttötarkoitusten osalta. |
| --- | --- |

(120)

Komissio katsoi menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessään (67), että yleisen edun mukaisiin käyttötarkoituksiin ja vapaisiin käyttötarkoituksiin oli syytä soveltaa kohtuullista tuottoa, joka oli näiden käyttötarkoitusten osalta keskimäärin 6 prosenttia omista varoista. Tämä prosenttiosuus, joka vaihtelee vuosittain ja on keskimäärin 6 prosenttia, vastaa Crédit Mutuelin alun perin esittämää kannattavuusastetta: Crédit Mutuel oli laskenut oman pääoman kustannuksiksi tosiasiassa jaettujen osinkojen määrän kyseisenä vuonna. Tässä päätöksessä komissio pitää mahdollisena soveltaa kohtuullisen tuoton laskemisessa mahdollisia liian suuria korvauksia koskevan tarkistuksen yhteydessä menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessä noudatettua lähestymistapaa, jota on kuvattu 7.2.5 kohdassa, sekä vapaiden käyttötarkoitusten että yleisen edun mukaisten käyttötarkoitusten osalta.

| (121) | Komissio arvioi menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessään (68) kuitenkin, ettei kohtuullista tuottoa tarvitse soveltaa CDC:hen keskitettyihin talletuksiin siltä osin kuin niihin ei liity minkäänlaisia oman pääoman kustannuksia vakavaraisuuden valvontaa koskevien säännösten nojalla, sillä Crédit Mutuel ei ollut sijoittanut näitä varoja, vaan pelkästään siirtänyt ne CDC:hen. Vakavaraisuuden kannalta katsottuna CDC:hen keskitettyihin talletuksiin liittyvän luottoriskin katsotaan vastaavan valtiolle (Ranskan tasavallalle) aiheutuvaa riskiä eli riskipainotusta nolla, joka ei siis edellyttänyt omia varoja. |
| --- | --- |

(121)

Komissio arvioi menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessään (68) kuitenkin, ettei kohtuullista tuottoa tarvitse soveltaa CDC:hen keskitettyihin talletuksiin siltä osin kuin niihin ei liity minkäänlaisia oman pääoman kustannuksia vakavaraisuuden valvontaa koskevien säännösten nojalla, sillä Crédit Mutuel ei ollut sijoittanut näitä varoja, vaan pelkästään siirtänyt ne CDC:hen. Vakavaraisuuden kannalta katsottuna CDC:hen keskitettyihin talletuksiin liittyvän luottoriskin katsotaan vastaavan valtiolle (Ranskan tasavallalle) aiheutuvaa riskiä eli riskipainotusta nolla, joka ei siis edellyttänyt omia varoja.

| (122) | Jos CDC:hen keskitetystä talletuskannasta ei katsota aiheutuvan lainkaan kohtuullista tuottoa, yhteenlaskettu kohtuullinen tuotto (toisaalta yleisen edun mukaisiin käyttötarkoituksiin ja vapaisiin käyttötarkoituksiin liittyvä kohtuullinen tuotto ja toisaalta CDC:hen keskitettyjä talletuksia koskeva kohtuullinen tuotto) pieneni vuodesta 1991 vuoteen 1999 ja poistui kokonaan vuodesta 2000 alkaen, koska kaikki talletukset keskitettiin CDC:hen vuonna 1999 (69). |
| --- | --- |

(122)

Jos CDC:hen keskitetystä talletuskannasta ei katsota aiheutuvan lainkaan kohtuullista tuottoa, yhteenlaskettu kohtuullinen tuotto (toisaalta yleisen edun mukaisiin käyttötarkoituksiin ja vapaisiin käyttötarkoituksiin liittyvä kohtuullinen tuotto ja toisaalta CDC:hen keskitettyjä talletuksia koskeva kohtuullinen tuotto) pieneni vuodesta 1991 vuoteen 1999 ja poistui kokonaan vuodesta 2000 alkaen, koska kaikki talletukset keskitettiin CDC:hen vuonna 1999 (69).

| (123) | Ranskan viranomaiset vahvistivat 1 päivänä syyskuuta 2006 lähettämässään kirjeessä, jossa ne esittivät huomautuksensa menettelyn laajentamista koskevaan päätökseen, että CDC:hen keskitettyihin varoihin ei kuulunut lakisääteisiä omia varoja. Ranskan viranomaiset kuitenkin tarkensivat, että koska eurooppalaista solvenssimarginaalia ei kannattanut soveltaa siinä vaiheessa kun koko talletuskanta oli keskitetty CDC:hen vuonna 1999, Crédit Mutuel ehdottaa ottavansa Livret bleu -säästötileistä aiheutuvan kohtuullisen tuoton laskennassa huomioon oman pääoman kustannuksina muihin säästötuotteisiin ja muihin varoihin liittyvät omat pääoman kustannukset. Komissio ei pidä tällaista lähestymistapaa tyydyttävänä, sillä se johtaa siihen, että CDC:hen keskitettyihin varoihin sovelletaan keinotekoisesti lakisääteistä vähimmäispääomavaatimusta, joka riippuu Crédit Mutuelin muiden varojen keskimääräisestä pääomavaatimuksesta, vaikka kyseiset varat ovat täysin riippumattomia Livret bleu -säästötileistä. |
| --- | --- |

(123)

Ranskan viranomaiset vahvistivat 1 päivänä syyskuuta 2006 lähettämässään kirjeessä, jossa ne esittivät huomautuksensa menettelyn laajentamista koskevaan päätökseen, että CDC:hen keskitettyihin varoihin ei kuulunut lakisääteisiä omia varoja. Ranskan viranomaiset kuitenkin tarkensivat, että koska eurooppalaista solvenssimarginaalia ei kannattanut soveltaa siinä vaiheessa kun koko talletuskanta oli keskitetty CDC:hen vuonna 1999, Crédit Mutuel ehdottaa ottavansa Livret bleu -säästötileistä aiheutuvan kohtuullisen tuoton laskennassa huomioon oman pääoman kustannuksina muihin säästötuotteisiin ja muihin varoihin liittyvät omat pääoman kustannukset. Komissio ei pidä tällaista lähestymistapaa tyydyttävänä, sillä se johtaa siihen, että CDC:hen keskitettyihin varoihin sovelletaan keinotekoisesti lakisääteistä vähimmäispääomavaatimusta, joka riippuu Crédit Mutuelin muiden varojen keskimääräisestä pääomavaatimuksesta, vaikka kyseiset varat ovat täysin riippumattomia Livret bleu -säästötileistä.

| (124) | Jos lakisääteistä omaa pääomaa ei edellytetä, se merkitsee sitä, ettei asiaan liity luottotappioriskiä. Tämä pitää paikkansa CDC:hen keskitettyjen talletusten kohdalla. Talletusten keräämiseen CDC:n puolesta ei myöskään liity likviditeettiriskiä (lukuun ottamatta alle yhden kuukauden riskiä) eikä maturiteettitransformaatiota, sillä CDC:hen siirretty määrä muuttuu kuukausittain talletusten kehityksestä riippuen ja CDC:n maksama korko siirretään välittömästi tallettajille. Sen vuoksi on varmaa, että tästä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta aiheutuu Crédit Mutuelille hyvin pieni riski. Sen sijaan on olemassa eräitä muuntyyppisiä riskejä, kuten operatiivinen riski, taloudellinen riski (riski siitä, että korvauksen määrä ei kata aiheutuneita kustannuksia), oikeudellinen riski sekä maineeseen liittyvä riski. Lisäksi eräät muut pankkitoiminnot, kuten yhdistettyjen rahastojen tarjoaminen, varallisuuden hoito tai rahoitustuotteiden (esim. osakkeiden ja obligaatioiden) myynti, eivät myöskään edellytä lakisääteisiä omia varoja, mutta ne voivat silti olla yhtä tuottoisia. Lakisääteisten omien varojen tarpeen (laskettu vakavaraisuussääntöjen pohjalta, joiden tarkoituksena ei ole erityisesti arvioida toiminnan kannattavuutta) ja toiminnasta odotetun tuoton välillä ei siis ole suoraa yhteyttä. |
| --- | --- |

(124)

Jos lakisääteistä omaa pääomaa ei edellytetä, se merkitsee sitä, ettei asiaan liity luottotappioriskiä. Tämä pitää paikkansa CDC:hen keskitettyjen talletusten kohdalla. Talletusten keräämiseen CDC:n puolesta ei myöskään liity likviditeettiriskiä (lukuun ottamatta alle yhden kuukauden riskiä) eikä maturiteettitransformaatiota, sillä CDC:hen siirretty määrä muuttuu kuukausittain talletusten kehityksestä riippuen ja CDC:n maksama korko siirretään välittömästi tallettajille. Sen vuoksi on varmaa, että tästä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta aiheutuu Crédit Mutuelille hyvin pieni riski. Sen sijaan on olemassa eräitä muuntyyppisiä riskejä, kuten operatiivinen riski, taloudellinen riski (riski siitä, että korvauksen määrä ei kata aiheutuneita kustannuksia), oikeudellinen riski sekä maineeseen liittyvä riski. Lisäksi eräät muut pankkitoiminnot, kuten yhdistettyjen rahastojen tarjoaminen, varallisuuden hoito tai rahoitustuotteiden (esim. osakkeiden ja obligaatioiden) myynti, eivät myöskään edellytä lakisääteisiä omia varoja, mutta ne voivat silti olla yhtä tuottoisia. Lakisääteisten omien varojen tarpeen (laskettu vakavaraisuussääntöjen pohjalta, joiden tarkoituksena ei ole erityisesti arvioida toiminnan kannattavuutta) ja toiminnasta odotetun tuoton välillä ei siis ole suoraa yhteyttä.

| (125) | Vaikka komissio tässä tapauksessa sallii Crédit Mutuelille kohtuullisen tuoton CDC:hen keskitetyistä talletuksista, se toteaa, että riittävän tuottotason määrittely edellyttää monimutkaista taloudellista arviointia. Itse asiassa Livret bleu on epätyypillinen pankkituote, joka muistuttaa osin säästötuotetta ja osin käyttötiliä. Lisäksi Livret bleu -tileille kerätyt talletukset keskitetään julkiseen viranomaiseen. Ei siis ole olemassa siihen suoraan verrattavia tuotteita, joiden pohjalta voitaisiin päätellä vastaavasta toiminnasta saatava kohtuullinen tuotto. |
| --- | --- |

(125)

Vaikka komissio tässä tapauksessa sallii Crédit Mutuelille kohtuullisen tuoton CDC:hen keskitetyistä talletuksista, se toteaa, että riittävän tuottotason määrittely edellyttää monimutkaista taloudellista arviointia. Itse asiassa Livret bleu on epätyypillinen pankkituote, joka muistuttaa osin säästötuotetta ja osin käyttötiliä. Lisäksi Livret bleu -tileille kerätyt talletukset keskitetään julkiseen viranomaiseen. Ei siis ole olemassa siihen suoraan verrattavia tuotteita, joiden pohjalta voitaisiin päätellä vastaavasta toiminnasta saatava kohtuullinen tuotto.

| (126) | Koska ei ole olemassa Livret bleu -säästötiliä riittävästi muistuttavaa tuotetta, komissio katsoo, että se voi tässä tapauksessa käyttää kahta indikaattoria, joiden pohjalta on mahdollista arvioida, voidaanko tiettyä tuottoa pitää kohtuullisena CDC:hen keskitettyjen talletusten osalta. Nämä kaksi indikaattoria ovat seuraavat:






  a) | Ranskan pankkialan voittomarginaali eli tulos ennen veroja jaettuna liikevaihdolla (tässä tapauksessa pankkien liikevaihtoa kuvaa niiden liikevoitto). Jos käytetään Ranskan pankkialaa koskevia lukuja kyseiseltä ajanjaksolta (syyskuun 27 päivästä 1991 vuoden 2008 loppuun), saadaan voittomarginaaliksi keskimäärin 23 prosenttia vuodessa; |
| --- | --- | --- |

(126)

Koska ei ole olemassa Livret bleu -säästötiliä riittävästi muistuttavaa tuotetta, komissio katsoo, että se voi tässä tapauksessa käyttää kahta indikaattoria, joiden pohjalta on mahdollista arvioida, voidaanko tiettyä tuottoa pitää kohtuullisena CDC:hen keskitettyjen talletusten osalta. Nämä kaksi indikaattoria ovat seuraavat:

a)

Ranskan pankkialan voittomarginaali eli tulos ennen veroja jaettuna liikevaihdolla (tässä tapauksessa pankkien liikevaihtoa kuvaa niiden liikevoitto). Jos käytetään Ranskan pankkialaa koskevia lukuja kyseiseltä ajanjaksolta (syyskuun 27 päivästä 1991 vuoden 2008 loppuun), saadaan voittomarginaaliksi keskimäärin 23 prosenttia vuodessa;

| b) | Ranskan pankkialan tuottoaste eli tulos ennen veroja jaettuna varojen määrällä. Vuotuinen tuottoaste koko tarkasteltavana olevalla ajanjaksolla oli keskimäärin 45 peruspistettä (0,45 %). |
| --- | --- |

b)

Ranskan pankkialan tuottoaste eli tulos ennen veroja jaettuna varojen määrällä. Vuotuinen tuottoaste koko tarkasteltavana olevalla ajanjaksolla oli keskimäärin 45 peruspistettä (0,45 %).

| (127) | Seuraavassa taulukossa (70) esitetään Ranskan pankkisektorin voittomarginaali ja tuottoaste ajanjaksolla 1993–2008 (ajalta ennen vuotta 1993 ei ole käytettävissä tietoja): | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (72) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulos ennen veroja (71) | 15,2 | 2,7 | 25,0 | 41,0 | 67,5 | 14,4 | 19,8 | 22,5 | 24,6 | 23,5 | 23,4 | 29,6 | 31,3 | 46,2 | 34,3 | –4,4 |
| Liikevoitto (71) | 362,4 | 335,4 | 345,6 | 356,1 | 375,3 | 60,8 | 64,6 | 70,5 | 74,9 | 77,0 | 80,6 | 83,5 | 89,5 | 104,1 | 98,0 | 79,1 |
| Voittomarginaali | 4,2 % | 0,8 % | 7,2 % | 11,5 % | 18 % | 23,7 % | 30,6 % | 31,9 % | 32,8 % | 30,6 % | 29,0 % | 35,5 % | 35,0 % | 44,4 % | 35,1 % | –5,6 % |
| Keskimäär. Voittomarginaali | 22,8 % |
| Varat (71) | Ei tiedossa | 16 333 | 17 216 | 18 291 | 19 894 | 3 052 | 3 394 | 3 452 | 3 783 | 3 793 | 3 960 | 4 390 | 5 275 | 6 041 | 7 061 | 7 699 |
| Tuottoaste | Ei tiedossa | 0,02 % | 0,15 % | 0,22 % | 0,34 % | 0,47 % | 0,58 % | 0,65 % | 0,65 % | 0,62 % | 0,59 % | 0,68 % | 0,59 % | 0,77 % | 0,49 % | –0,05 % |
| Keskim. tuottoaste | 0,45 % |

(127)

Seuraavassa taulukossa (70) esitetään Ranskan pankkisektorin voittomarginaali ja tuottoaste ajanjaksolla 1993–2008 (ajalta ennen vuotta 1993 ei ole käytettävissä tietoja):

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008 (72)

Tulos ennen veroja (71)

15,2

2,7

25,0

41,0

67,5

14,4

19,8

22,5

24,6

23,5

23,4

29,6

31,3

46,2

34,3

–4,4

Liikevoitto (71)

362,4

335,4

345,6

356,1

375,3

60,8

64,6

70,5

74,9

77,0

80,6

83,5

89,5

104,1

98,0

79,1

Voittomarginaali

4,2 %

0,8 %

7,2 %

11,5 %

18 %

23,7 %

30,6 %

31,9 %

32,8 %

30,6 %

29,0 %

35,5 %

35,0 %

44,4 %

35,1 %

–5,6 %

Keskimäär. Voittomarginaali

22,8 %

Varat (71)

Ei tiedossa

16 333

17 216

18 291

19 894

3 052

3 394

3 452

3 783

3 793

3 960

4 390

5 275

6 041

7 061

7 699

Tuottoaste

Ei tiedossa

0,02 %

0,15 %

0,22 %

0,34 %

0,47 %

0,58 %

0,65 %

0,65 %

0,62 %

0,59 %

0,68 %

0,59 %

0,77 %

0,49 %

–0,05 %

Keskim. tuottoaste

0,45 %

| (128) | Laskiessaan Crédit Mutuelin voittomarginaalia ja tuottoastetta CDC:hen keskitettyjen talletusten keräämisen osalta komissio on käyttänyt seuraavia arvoja:






  a) | voittomarginaalin nimittäjänä tuloja, jotka saatiin talletusten keräämisestä keskitetysti CDC:hen, eli välityspalkkion vuotuista määrää; |
| --- | --- | --- |

(128)

Laskiessaan Crédit Mutuelin voittomarginaalia ja tuottoastetta CDC:hen keskitettyjen talletusten keräämisen osalta komissio on käyttänyt seuraavia arvoja:

a)

voittomarginaalin nimittäjänä tuloja, jotka saatiin talletusten keräämisestä keskitetysti CDC:hen, eli välityspalkkion vuotuista määrää;

| b) | tuottoasteen nimittäjänä CDC:hen siirrettyjä talletuksia; |
| --- | --- |

b)

tuottoasteen nimittäjänä CDC:hen siirrettyjä talletuksia;

| c) | osoittajan osalta, jolla tarkoitetaan tulosta ennen veroja, komissio arvioi, että jos kohtuullisena tuottona talletusten keskittämisestä CDC:hen pidetään 4,2 prosentin marginaalia eli tuotto ennen veroja on 4,2 prosenttia CDC:ltä saadusta välityspalkkiosta, Crédit Mutuelille ei ole maksettu liikaa korvauksia (ks. taulukko johdanto-osan 132 kappaleessa). |
| --- | --- |

c)

osoittajan osalta, jolla tarkoitetaan tulosta ennen veroja, komissio arvioi, että jos kohtuullisena tuottona talletusten keskittämisestä CDC:hen pidetään 4,2 prosentin marginaalia eli tuotto ennen veroja on 4,2 prosenttia CDC:ltä saadusta välityspalkkiosta, Crédit Mutuelille ei ole maksettu liikaa korvauksia (ks. taulukko johdanto-osan 132 kappaleessa).

| (129) | Toisen indikaattorin (tuottoasteen) osalta komissio huomauttaa, että jos 5 peruspisteen tuottoastetta pidetään kohtuullisena tuottona CDC:hen keskitettyjen talletusten keräämisestä eli jos tulos ennen veroja on 0,05 prosenttia kaikista CDC:hen siirretyistä talletuksista, Crédit Mutuel ei ole saanut liikaa korvausta Livret bleu -järjestelmän hallinnoinnista kyseisellä ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(129)

Toisen indikaattorin (tuottoasteen) osalta komissio huomauttaa, että jos 5 peruspisteen tuottoastetta pidetään kohtuullisena tuottona CDC:hen keskitettyjen talletusten keräämisestä eli jos tulos ennen veroja on 0,05 prosenttia kaikista CDC:hen siirretyistä talletuksista, Crédit Mutuel ei ole saanut liikaa korvausta Livret bleu -järjestelmän hallinnoinnista kyseisellä ajanjaksolla.

| (130) | Vuoden 2005 yhteisön puitteiden mukaan kohtuullinen tuotto ei saa ylittää kyseisen sektorin keskimääräistä tuottoa samalla ajanjaksolla. 4,2 prosentin voittomarginaali on alle viidesosa pankkialan keskimääräisestä voittomarginaalista (22,8 %). Kuten johdanto-osan 124 kappaleessa on todettu, talletusten keräämiseen keskitetysti CDC:hen ei juuri liity riskejä, joten se ei myöskään ole erityisen tuottoisaa. Sen vuoksi komissio katsoo, että 4,2 prosentin voittomarginaali ei selvästikään ole liian suuri, vaan sitä voidaan pitää tässä tapauksessa kohtuullisena tuottona. |
| --- | --- |

(130)

Vuoden 2005 yhteisön puitteiden mukaan kohtuullinen tuotto ei saa ylittää kyseisen sektorin keskimääräistä tuottoa samalla ajanjaksolla. 4,2 prosentin voittomarginaali on alle viidesosa pankkialan keskimääräisestä voittomarginaalista (22,8 %). Kuten johdanto-osan 124 kappaleessa on todettu, talletusten keräämiseen keskitetysti CDC:hen ei juuri liity riskejä, joten se ei myöskään ole erityisen tuottoisaa. Sen vuoksi komissio katsoo, että 4,2 prosentin voittomarginaali ei selvästikään ole liian suuri, vaan sitä voidaan pitää tässä tapauksessa kohtuullisena tuottona.

| (131) | Lisäksi komissio arvioi, että viiden peruspisteen tuotto CDC:hen keskitetyille talletuksille on kohtuullinen verrattuna Ranskan pankkisektorin keskimääräiseen 45 peruspisteen tuottoasteeseen kyseisellä ajanjaksolla. Lisäksi se on matala ja varovainen arvio tuotolle, joka ei selvästikään ole kohtuuton tässä tapauksessa. Lisäksi tämä matala tuottotaso vastaa asianmukaisesti riskiä, joka Crédit Mutuelille aiheutui talletusten keräämisestä CDC:hen. Kuten johdanto-osan 124 kappaleessa todettiin, riski oli vähäinen. |
| --- | --- |

(131)

Lisäksi komissio arvioi, että viiden peruspisteen tuotto CDC:hen keskitetyille talletuksille on kohtuullinen verrattuna Ranskan pankkisektorin keskimääräiseen 45 peruspisteen tuottoasteeseen kyseisellä ajanjaksolla. Lisäksi se on matala ja varovainen arvio tuotolle, joka ei selvästikään ole kohtuuton tässä tapauksessa. Lisäksi tämä matala tuottotaso vastaa asianmukaisesti riskiä, joka Crédit Mutuelille aiheutui talletusten keräämisestä CDC:hen. Kuten johdanto-osan 124 kappaleessa todettiin, riski oli vähäinen.

7.2.5.   Sen varmistaminen, ettei korvauksia maksettu liikaa

| (132) | Komissio on edellä esitettyjen havaintojen pohjalta tarkastanut alla olevassa taulukossa kuvatulla tavalla, ettei Crédit Mutuelille maksettu liikaa korvausta. Se sovelsi 7.2.1–7.2.4 kohdassa kuvattua menettelyä (73):








  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| | KORVAUS | LIIAN PIENI TAI LIIAN SUURI KORVAUS |
| Vuosi | (vuotuinen)
  välityspalkkio | Kokonaisvaltainen lähestymistapa (74)

  (vuoden 2005 loppuun | Vuotuinen lähestymistapa (75)

  (vuodesta 2006) |
| 1991 (27.9.1991–31.12.1991) | 1,5 | 43,8 | Ei sovelleta


  (kokonaisvaltaista lähestymistapaa sovellettiin vuoteen 2005, ks. 7.2.2 kohta) |
| 1992 | 9,1 | 125,1 |
| 1993 | 16,8 | 184,0 |
| 1994 | 36,6 | 127,3 |
| 1995 | 59,5 | 114,5 |
| 1996 | 74,7 | 107,8 |
| 1997 | 82,3 | 88,4 |
| 1998 | 118,9 | 92,0 |
| 1999 | 188,9 | 98,3 |
| 2000 | 188,2 | 106,3 |
| 2001 | 181,9 | 91,3 |
| 2002 | 187,8 | 76,3 |
| 2003 | 197,7 | 61,2 |
| 2004 | 204,4 | 45,7 |
| 2005 | 196,7 | 15,0 |
| 2006 | (...) | | –39,1 |
| 2007 | (...) | | –24,3 |
| 2008 | (...) | | –6,1 |

(132)

Komissio on edellä esitettyjen havaintojen pohjalta tarkastanut alla olevassa taulukossa kuvatulla tavalla, ettei Crédit Mutuelille maksettu liikaa korvausta. Se sovelsi 7.2.1–7.2.4 kohdassa kuvattua menettelyä (73):

(miljoonaa euroa)

KORVAUS

LIIAN PIENI TAI LIIAN SUURI KORVAUS

Vuosi

(vuotuinen)

välityspalkkio

Kokonaisvaltainen lähestymistapa (74)

(vuoden 2005 loppuun

Vuotuinen lähestymistapa (75)

(vuodesta 2006)

1991 (27.9.1991–31.12.1991)

1,5

43,8

Ei sovelleta

(kokonaisvaltaista lähestymistapaa sovellettiin vuoteen 2005, ks. 7.2.2 kohta)

1992

9,1

125,1

1993

16,8

184,0

1994

36,6

127,3

1995

59,5

114,5

1996

74,7

107,8

1997

82,3

88,4

1998

118,9

92,0

1999

188,9

98,3

2000

188,2

106,3

2001

181,9

91,3

2002

187,8

76,3

2003

197,7

61,2

2004

204,4

45,7

2005

196,7

15,0

2006

(...)

–39,1

2007

(...)

–24,3

2008

(...)

–6,1

| (133) | Taulukosta voidaan nähdä, että vuoden 2005 lopussa liikaa maksettujen korvausten määrä (15 miljoonaa euroa) oli vähemmän kuin 10 prosenttia vuoden 2005 korvausten kokonaismäärästä (196,7 miljoonaa euroa). Vuoden 2005 yhteisön puitteiden 21 kohdan nojalla kyseinen määrä voidaan siirtää seuraavalle vuodelle. Lopputulos on, että vuoden 2008 lopussa korvauksia oli maksettu koko ajanjaksolta 6,1 miljoonaa euroa liian vähän. |
| --- | --- |

(133)

Taulukosta voidaan nähdä, että vuoden 2005 lopussa liikaa maksettujen korvausten määrä (15 miljoonaa euroa) oli vähemmän kuin 10 prosenttia vuoden 2005 korvausten kokonaismäärästä (196,7 miljoonaa euroa). Vuoden 2005 yhteisön puitteiden 21 kohdan nojalla kyseinen määrä voidaan siirtää seuraavalle vuodelle. Lopputulos on, että vuoden 2008 lopussa korvauksia oli maksettu koko ajanjaksolta 6,1 miljoonaa euroa liian vähän.

| (134) | Komissio toteaa lopuksi, että Crédit Mutuelille ei maksettu välityspalkkion avulla liian suurta korvausta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta, joka sille oli annettu tehtäväksi syyskuun 27 päivästä 1991 vuoden 2008 loppuun. |
| --- | --- |

(134)

Komissio toteaa lopuksi, että Crédit Mutuelille ei maksettu välityspalkkion avulla liian suurta korvausta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta, joka sille oli annettu tehtäväksi syyskuun 27 päivästä 1991 vuoden 2008 loppuun.

8.   PÄÄTELMÄT

| (135) | Komissio toteaa, että Ranskan tasavalta on toteuttanut kyseisen toimenpiteen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Tuen voidaan kuitenkin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla, sillä valtion maksama korvaus ei ylittänyt sitä, mikä oli tarpeen julkisen palvelun velvoitteen toteuttamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, ottaen huomioon siihen liittyvät tulot ja kyseisen velvoitteen täyttämisestä saatava kohtuullinen tuotto, |
| --- | --- |

(135)

Komissio toteaa, että Ranskan tasavalta on toteuttanut kyseisen toimenpiteen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Tuen voidaan kuitenkin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla, sillä valtion maksama korvaus ei ylittänyt sitä, mikä oli tarpeen julkisen palvelun velvoitteen toteuttamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, ottaen huomioon siihen liittyvät tulot ja kyseisen velvoitteen täyttämisestä saatava kohtuullinen tuotto,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Ranskan tasavalta on toteuttanut Crédit Mutuelin hyväksi Crédit Mutuelin yleisen edun mukaisista käyttötarkoituksista 27 päivänä syyskuuta 1991 tehdyllä päätöksellä, soveltuu sisämarkkinoille.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 24 päivänä toukokuuta 2011.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL C 146, 12.5.1998, s. 6, ja EUVL C 210, 1.9.2006, s. 12.

1

(2)  Kyseessä on säästötilin kauppanimitys, joka mainittiin 31 päivään joulukuuta 2008 saakka Ranskan rahamarkkina- ja rahoituslain L221-1 §:ssä (”crédit mutuelin erityinen säästötili”).

2

(3)  Kyseessä oli riippumaton laillistettu tilintarkastustoimisto Littlejohn Frazer, jota avusti kaksi ranskalaista tilintarkastustoimistoa, Auditec ja Scacchi.

3

(4)  Muun muassa kaksi taloustieteen professori Michel Glais’n johtaman konsulttitoimiston Concurrence et Stratégie tekemää tilastotutkimusta.

4

(5)  Vahinkovakuutustoiminta kattaa tulipalot, onnettomuudet ja muut riskit.

5

(6)  Komission päätös 2003/216/EY, tehty 15 päivänä tammikuuta 2002, valtiontuesta, jonka Ranskan tasavalta on toteuttanut Crédit Mutuelin hyväksi (EUVL L 88, 4.4.2003, s. 39).

6

(7)  Asia T-93/02, Confédération nationale du Crédit Mutuel v. komissio, tuomio 18.1.2005, Kok. 2005, s. II-143.

7

(8)  Komission 7 päivänä kesäkuuta 2006 tekemä päätös asiassa C88/97 – Crédit Mutuel (Livret bleu) – Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (EUVL C 210, 1.9.2006, s. 12).

8

(9)  Crédit Mutuelilla oli yksinoikeus tarjota Livret bleu -säästötilejä. Tämä oikeus määriteltiin 10 päivänä toukokuuta 2007 tehdyssä päätöksessä erioikeudeksi, sillä Livret bleu ja Livret A olivat keskenään lähes identtiset.

9

(10)  Päätös C(2007) 2110, tehty 10 päivänä toukokuuta 2007, saatavilla Euroopan komission verkkosivuilla osoitteessa http://ec.europa.eu/competition/liberalisation/livret_a_en.pdf

10

(11)  Ks. johdanto-osan 41 kappale.

11

(12)  Ks. komission lehdistötiedote 8 päivänä lokakuuta 2009 komission verkkosivuilla osoitteessa http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/1482&format=HTML&aged=1&language=EN&guiLanguage=en

12

(13)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

13

(14)  Vuoden 1975 lisätalousarviosta 27 päivänä joulukuuta 1975 annettu laki nro 75–1242, 9 artikla (Ranskan valtion virallinen lehti, 28.12.1975).

14

(15)  Crédit Mutuel peri lähdeveron suoraan säästäjän tililtä.

15

(16)  Kumotun päätöksen tekohetkellä korko oli 3 prosenttia (ks. alaviite 6). Livret A:n nettokorko oli 2 prosenttia 1 päivänä helmikuuta 2011.

16

(17)  31 päivänä lokakuuta 1983 tehty päätös Crédit Mutuelin varoista yleisen edun mukaisiin käyttötarkoituksiin osoitettavasta määrästä, Ranskan tasavallan virallinen lehti, 9.11.1983, s. 3278.

17

(18)  27 päivänä syyskuuta 1991 tehty päätös, jossa määritellään Crédit Mutuelin yleisen edun mukaiset käyttötarkoitukset, Ranskan tasavallan virallinen lehti nro 275, 26.11.1991, s. 15383.

18

(19)  Olemassa oleva talletuskanta siirrettiin vähitellen CDC:hen, ks. johdanto-osan 40 kappale.

19

(20)  Sen sijaan uudet talletukset keskitettiin kokonaan CDC:hen 27 päivänä syyskuuta 1991 tehdystä päätöksestä alkaen; ks. johdanto-osan 39 kappale.

20

(21)  Ks. johdanto-osan 36 ja 50 kappale.

21

(22)  Asia C-280/00, Altmark Trans et Regierungspräsidium Magdeburg, tuomio 24.7.2003, Kok. 2003, s. I-7747.

22

(23)  EUVL C 297, 29.11.2005, s. 4.

23

(24)  Crédit Mutuel viittaa menettelyn laajentamista koskevan päätöksen johdanto-osan 13 kappaleeseen, jossa komissio mainitsee pankin taloudellisen tuloksen vuonna 2004 (taseen loppusumma, nettotulos, kustannus–tuottosuhde, omat varat ja vakavaraisuusaste).

24

(25)  Erimielisyydet koskivat i) vahinkovakuutuksiin sovellettua korjausta, ii) tavanomaisen katteen (kohtuullisen tuoton) laskemista, ja iii) jäsenten vastuuta. Ks. menettelyn laajentamista koskevan päätöksen liite I.

25

(26)  Crédit Mutuel viittaa vuoden 2005 yhteisön puitteiden 21 kohtaan, jonka mukaan korvauksia voi poikkeuksellisesti olla tarpeen maksaa yli 10 prosenttia korvauksen vuotuisesta kokonaismäärästä tiettyinä vuosina, jos yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen kustannuksissa esiintyy huomattavaa vuosittaista vaihtelua.

26

(27)  Arthur Andersen ehdotti sellaista omien varojen kustannusten laskentamenetelmää, joka korottaisi oman pääoman kustannuksia verrattuna Crédit Mutuelin alkuperäiseen arviointiin. Arthur Andersen ehdotti käytettäväksi suhdelukua, joka saadaan vertaamalla tulosta ennen veroja ja omaa pääomaa. Arthur Andersenin mielestä tämä suhde kuvaisi paremmin pankin kokonaiskannattavuutta, kun taas Crédit Mutuel oli laskenut oman pääoman kustannuksiksi tosiasiassa jaettujen osinkojen määrän, jolloin sen kannattavuusaste oli 6 prosenttia kaikkien toimintojen osalta.

27

(28)  Ks. menettelyn laajentamista koskevan päätöksen johdanto-osan 25 kappale.

28

(29)  Ks. menettelyn laajentamista koskevan päätöksen johdanto-osan 28 kappale.

29

(30)  Ranska viittaa menettelyn laajentamista koskevan päätöksen johdanto-osan 13 kappaleeseen, jossa komissio mainitsee pankin taloudellisen tuloksen vuonna 2004 (taseen loppusumma, nettotulos, kustannus–tuottosuhde, omat varat ja vakavaraisuusaste).

30

(31)  EYVL L 386, 30.12.1989, s. 1.

31

(32)  Koskee kohtia, joista komission konsultti ja Crédit Mutuelin konsultti olivat eri mieltä (ks. alaviite 25).

32

(33)  Salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvat tiedot.

33

(34)  Ensimmäinen muutos koskee säästöistä ja rahoitusturvasta 25 päivänä tammikuuta 1999 annetun lain nojalla käyttöön otetun, talletussuojajärjestelmään maksettavan pakollisen maksun sisällyttämistä, ja toinen koskee omien varojen laskentatavan muutosta, jolla pyrittiin ottamaan huomioon kohtuullinen tuotto vuodesta 1999 lähtien.

34

(35)  EYVL L 195, 29.7.1980, s. 35. Direktiiviä on muutettu jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta 16 päivänä marraskuuta 2006 annetulla komission direktiivillä 2006/111/EY (EUVL L 318, 17.11.2006, s. 17).

35

(36)  Ranskan viranomaisten mukaan CDC supisti välityspalkkiota laskemalla sosiaalisen asuntotuotannon vuokranantajien rahoituskuluja.

36

(37)  Ks. menettelyn laajentamista koskevan päätöksen johdanto-osan 50 kappale: ”[...] komissio viittaa tässä menettelyssä valtiontukea mahdollisesti sisältävänä toimenpiteenä pelkästään välityspalkkioon”.

37

(38)  Ks. johdanto-osan 41 kappale.

38

(39)  Ks. alaviite 22.

39

(40)  Ranskan viranomaiset viittasivat pankkikonttorien avaamisesta ja sulkemisesta annettuun lakiin, joka kumottiin vuonna 1987. Crédit Mutuelin osalta pidettiin kuitenkin voimassa valvontajärjestelmä vuosina 1987–1991. Laissa säädettiin lupajärjestelmästä, mutta ei kielletty virallisesti konttoreiden sulkemista tai saneeraamista, varsinkaan vuodesta 1987 lähtien. Valvontajärjestelmä lakkautettiin 1 päivänä heinäkuuta 1991 osana valtion ja Crédit Mutuelin välisten sopimussuhteiden laajempaa uudelleenneuvottelua.

40

(41)  Ks. menettelyn laajentamista koskevan päätöksen johdanto-osan 29 kappale.

41

(42)  Ks. johdanto-osan 34 kappale ja alaviite 14.

42

(43)  30 päivänä joulukuuta 1982 annettu laki 82–1152 (Ranskan tasavallan virallinen lehti 31.12.1982, s. 3995).

43

(44)  Ks. alaviitteessä 22 mainitun Altmark-tuomion 93 kohta.

44

(45)  Vuoden 2005 yhteisön puitteiden 7 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Jos jäsenvaltiot eivät täytä mainittuja vaatimuksia [eli Altmark-tuomiossa esitettyä neljää edellytystä] ja jos 87 artiklan 1 kohdan [nykyinen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohta] yleiset soveltamisedellytykset täyttyvät, julkisen palvelun velvoitteesta maksettava korvaus on valtiontukea.” (komission alleviivaukset)

45

(46)  Tämä tarkastelu ei liity mitenkään siihen, että 1 päivänä tammikuuta 2009 toteutetulla uudistuksella lopetettiin julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädännön rikkominen, joka oli aiheutunut siitä, että Crédit Mutuelille oli annettu suoraan julkisen palvelun tehtävänä kerätä sosiaaliseen asuntotuotantoon tarkoitettuja talletuksia.

46

(47)  Valtion ja Crédit Mutuelin välisessä sopimuksessa 27 päivänä syyskuuta 1991 tehdyn päätöksen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä todettiin, että CDC maksaa vuosittain Crédit Mutuelille [...] välityspalkkion kunkin vuoden viimeisenä työpäivänä.

47

(48)  Ks. asia T-358/94, Air France v. komissio, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 12.12.1996, Kok. 1996, s. II-2019, erityisesti 58–61 kohta. Ks. myös komission päätös 2010/606/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2010, valtiontuesta C 9/09 (ex NN 49/08, NN 50/08 ja NN 45/08), jonka Belgian kuningaskunta, Ranskan tasavalta ja Luxemburgin suurherttuakunta ovat myöntäneet Dexia SA:n hyväksi (EUVL L 274, 19.10.2010, s. 54), johdanto-osan 123–125 kappale.

48

(49)  Asia C-730/79, Philip Morris v. komissio, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 17.9.1980, Kok. 1980, s. 2671, 11 ja 12 kohta.

49

(50)  Asia C-102/87, Ranska v. komissio, tuomio 13.7.1988, Kok. 1988, s. 4067, 19 kohta.

50

(51)  Ks. 10 päivänä toukokuuta 2007 tehdyn päätöksen johdanto-osan 45 kappale.

51

(52)  Ks. 10 päivänä toukokuuta 2007 tehdyn päätöksen johdanto-osan 58 ja 90 kappale.

52

(53)  Ks. 10 päivänä toukokuuta 2007 tehdyn päätöksen johdanto-osan 223 kappale.

53

(54)  Ks. vuoden 2005 yhteisön puitteiden 14 kohta.

54

(55)  Ks. menettelyn laajentamista koskevan päätöksen johdanto-osan 68, 69, 73, 75, 76 ja 79 kappaleessa olevat taulukot.

55

(56)  Kyse on suurelta osin tapauksista, joissa julkisen palvelun tehtävää hoitavat yritykset toimivat audiovisuaalialalla (ks. esimerkiksi komission 10 päivänä joulukuuta 2003 tekemä päätös 2004/838/EU valtiontuesta, jonka Ranska on toteuttanut France 2:n ja France 3:n hyväksi (EUVL L 361, 8.12.2004, s. 21)).

56

(57)  Ks. alaviite 46.

57

(58)  Ks. vuoden 2005 yhteisön puitteiden 21 kohta. Vastauksena Crédit Mutuelin pyyntöön (ks. alaviite 26) soveltaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa vuoden 2005 yhteisön puitteiden 21 kohdan toisen ja kolmannen virkkeen nojalla, joiden mukaan korvauksia voi poikkeuksellisesti olla tarpeen maksaa yli 10 prosenttia korvauksen vuotuisesta kokonaismäärästä tiettyinä vuosina, jos yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun kustannuksissa esiintyy huomattavaa vuosittaista vaihtelua, komissio muistuttaa, että saman kohdan neljännen virkkeen mukaan suuremmat korvaukset, jotka voivat ”poikkeuksellisesti olla tarpeen [...], jotta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottaminen olisi mahdollista”, olisi ”selvitettävä komissiolle annettavassa ilmoituksessa” (komission alleviivaus). Tarkasteltavana olevasta toimenpiteestä ei kuitenkaan ole ilmoitettu komissiolle. Komissio katsoo lisäksi, että Crédit Mutuel ei ole perustellut erityistä tilannetta, jonka nojalla voitaisiin hyväksyä, että korvauksia on poikkeuksellisesti maksettu tiettyjen vuosien osalta enemmän kuin 10 prosenttia korvauksen vuotuisesta kokonaismäärästä.

58

(59)  Ks. esimerkiksi komission päätös 2004/838/EU, tehty 10 päivänä joulukuuta 2003, valtiontuesta, jonka Ranska on toteuttanut France 2:n ja France 3:n hyväksi (EUVL L 361, 8.12.2004, s. 21).

59

(60)  Ks. komission tiedonanto voimassa olevista 25 jäsenvaltiota koskevista valtion tuen takaisinperinnässä sovellettavista koroista sekä viite- ja diskonttokoroista 1.1.2007 (EUVL C 317, 23.12.2006, s. 2). Ks. verkkosivusto http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

60

(61)  Ks. johdanto-osan 39 kappale.

61

(62)  Ks. erityisesti kilpailuneuvoston lausunto (lausunto nro 96-A-12,17.9.1996, s. 8), senaattori Alain Lambertin raportti (raportti nro 52, 30.10.1996, s. 72) sekä CernAn (Centre d’économie industrielle) tutkijan Nathalie Daleyn tutkimus (La banque de détail en France: de l’intermédiation aux services, helmikuu 2001, s. 9).

62

(63)  Ks. menettelyn laajentamista koskevan päätöksen johdanto-osan 52 ja 53 kappale.

63

(64)  Ks. menettelyn laajentamista koskevan päätöksen johdanto-osan 67 kappale, jossa todetaan, että tuottoa, jota on mahdollisesti aiheutunut yksinoikeudesta tarjota Livret bleu -säästötilejä, ei ole kyetty kvantifioimaan.

64

(65)  Ks. menettelyn laajentamista koskevan päätöksen johdanto-osan 48 kappale sekä vuoden 2005 yhteisön puitteiden 14 kohta, jossa todetaan seuraavaa: ”Korvauksen määrä ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, kun otetaan huomioon tähän liittyvät tulot ja kyseisen velvoitteen täyttämisestä saatava .” (komission alleviivaus)

65

(66)  Ks. vuoden 2005 yhteisön puitteiden 18 kohta.

66

(67)  Ks. menettelyn laajentamista koskevan päätöksen liitteessä 1 oleva 2 osa, 124–137 kohta.

67

(68)  Ks. menettelyn laajentamista koskevan päätöksen liitteessä 1 oleva 2 osa, 132 kohta.

68

(69)  Ks. johdanto-osan 39 ja 40 kappale.

69

(70)  Taulukon tiedot perustuvat Ranskan pankkialan komitean toimittamien tietojen pohjalta tehtyihin laskelmiin: http://www.banquedefrance.fr/fr/supervi/analyses_comparatives/analyses_comparatives.htm

70

(71)  Määrät ovat ennen vuotta 1998 miljardeja Ranskan frangeja ja sen jälkeen miljardeja euroja.

71

(72)  Vuotta 2008 koskevat luvut ovat arvioita.

72

(73)  Vuosien 1992–2008 osalta on käytetty seuraavia viitekorkoja: 10,61; 11; 8,93; 7,94; 8,22; 7,01; 5,83; 4,77; 5,7; 6,33; 5,06; 4,8; 4,43; 4,08; 3,7; 4,62; 5.19.

73

(74)  Kumulatiivinen ja diskontattu nettotulos (milj. euroa), jossa on otettu huomioon välityspalkkio, nettotulokset (kustannukset, joista on vähennetty tulot), CDC:hen keskitetty talletuskanta sekä vapaat käyttötarkoitukset ja yleisen edun mukaiset käyttötarkoitukset. Lisäksi CDC:hen keskitetyn talletuskannan osalta on sovellettu 5 peruspisteen kohtuullista tuottoa sekä yleisen edun mukaisiin käyttötarkoituksiin ja vapaisiin käyttötarkoituksiin osoitettujen omien varojen osalta keskimäärin 6 prosentin kohtuullista tuottoa (ks. 7.2.1–7.2.4 kohta).

74

(75)  Nettotulos (milj. euroa), jota ei ole kumuloitu eikä diskontattu ja jossa on otettu huomioon välityspalkkio, nettotulokset (kustannukset, joista on vähennetty tulot), CDC:hen keskitetty talletuskanta sekä vapaat käyttötarkoitukset ja yleisen edun mukaiset käyttötarkoitukset. Lisäksi CDC:hen keskitetyn talletuskannan osalta on sovellettu 5 peruspisteen kohtuullista tuottoa sekä yleisen edun mukaisiin käyttötarkoituksiin ja vapaisiin käyttötarkoituksiin osoitettujen omien varojen osalta keskimäärin 6 prosentin kohtuullista tuottoa (ks. 7.2.1–7.2.4 kohta).

75

---