# Europos Sąjungos L 325/2011

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2011.325.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 325 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 54 tomas2011m. gruodžio 8d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2011.325.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 325

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

54 tomas2011m. gruodžio 8d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2011 m. gruodžio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1271/2011 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 1 |
| | * | 2011 m. gruodžio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1272/2011 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 3 |
| | * | 2011 m. gruodžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1273/2011, atidarantis tam tikras ryžių ir skaldytų ryžių importo tarifines kvotas ir numatantis jų administravimą | 6 |
| | * | 2011 m. gruodžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1274/2011 dėl 2012 m., 2013 m. ir 2014 m. suderintos daugiametės Sąjungos kontrolės programos, skirtos užtikrinti, kad nebūtų viršijama didžiausia leidžiamoji pesticidų likučių koncentracija augaliniuose ir gyvūniniuose maisto produktuose bei ant jų, ir įvertinti pesticidų likučių poveikį vartotojams (
  1
  ) | 24 |
| | | 2011 m. gruodžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1275/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 44 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2011 m. gruodžio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1271/2011 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

1

*

2011 m. gruodžio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1272/2011 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

3

*

2011 m. gruodžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1273/2011, atidarantis tam tikras ryžių ir skaldytų ryžių importo tarifines kvotas ir numatantis jų administravimą

6

*

2011 m. gruodžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1274/2011 dėl 2012 m., 2013 m. ir 2014 m. suderintos daugiametės Sąjungos kontrolės programos, skirtos užtikrinti, kad nebūtų viršijama didžiausia leidžiamoji pesticidų likučių koncentracija augaliniuose ir gyvūniniuose maisto produktuose bei ant jų, ir įvertinti pesticidų likučių poveikį vartotojams (
  1
  )

1

24

2011 m. gruodžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1275/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

44

| | | III   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | * | 2010 m. vasario 3 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 34/10/COL, kuriuo septyniasdešimt devintą kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują skyrių apie valstybės pagalbos taisyklių taikymą plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui | 46 |

III   Kiti aktai

*

2010 m. vasario 3 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 34/10/COL, kuriuo septyniasdešimt devintą kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują skyrių apie valstybės pagalbos taisyklių taikymą plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui

46

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | | 2011 m. gruodžio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1270/2011, kuriuo nustatomas eksporto licencijų išdavimo procentinis dydis, kuriuo atmetamos eksporto licencijų paraiškos ir sustabdomas nekvotinio cukraus eksporto licencijų paraiškų teikimas, klaidų ištaisymas (OL L 324, 2011 12 7) | 63 |
| | * | 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimo 2011/791/ES, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2011/734/ES, skirtas Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti, klaidų ištaisymas (OL L 320, 2011 12 3) | 63 |

Klaidų ištaisymas

2011 m. gruodžio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1270/2011, kuriuo nustatomas eksporto licencijų išdavimo procentinis dydis, kuriuo atmetamos eksporto licencijų paraiškos ir sustabdomas nekvotinio cukraus eksporto licencijų paraiškų teikimas, klaidų ištaisymas (OL L 324, 2011 12 7)

(OL L 324, 2011 12 7)

63

*

2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimo 2011/791/ES, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2011/734/ES, skirtas Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti, klaidų ištaisymas (OL L 320, 2011 12 3)

(OL L 320, 2011 12 3)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 8.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1271/2011

2011 m. gruodžio 5 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius;

| (3) | laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais; |
| --- | --- |

(3)

laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais;

| (4) | tikslinga numatyti, kad valstybių narių muitinių pateikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalimi, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius; |
| --- | --- |

(4)

tikslinga numatyti, kad valstybių narių muitinių pateikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalimi, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius;

| (5) | Muitinės kodekso komitetas nepateikė nuomonės per jo pirmininko nustatytą terminą, |
| --- | --- |

(5)

Muitinės kodekso komitetas nepateikė nuomonės per jo pirmininko nustatytą terminą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant minėtos lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Valstybių narių muitinių pateikta privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius, vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalimi.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 5 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Rusvai gelsvos spalvos miltelių pavidalo produktas, sudarytas iš (masės %):






  maistinių/mitybinių skaidulų | 66,1; |
| (iš jų žalios ląstelienos – | 15,2); |
| baltymų | 18,8; |
| drėgmės | 7,5; |
| pelenų | 2,3; |
| riebalų | 0,2. |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Rusvai gelsvos spalvos miltelių pavidalo produktas, sudarytas iš (masės %):

maistinių/mitybinių skaidulų

66,1;

(iš jų žalios ląstelienos –

15,2);

baltymų

18,8;

drėgmės

7,5;

pelenų

2,3;

riebalų

0,2.

Tai kietos augalinės liekanos, susidariusios išekstrahavus aliejų iš sojos pupelių ir pašalinus dalį baltymų, po to išdžiovintos ir sumaltos. Produktas turi netekstūruotų miltų savybių.

Kadangi jis yra sojos baltymų koncentratų ir izoliatų gamybos šalutinis produktas, jo sudėtyje yra mažesnis baltymų kiekis.

Produktas naudojamas maisto preparatams ir gyvūnų pašarams praturtinti. Jis tiekiamas maišuose po 25 kg.

2304 00 00

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis bei KN kodą 2304 00 00 atitinkančiu prekių aprašymu.

Nors produktas ir naudojamas maisto pramonėje, tačiau tai nėra maisto produktas, turintis 1901 pozicijai priskiriamų produktų požymius arba maisto produktas, nenurodytas kitoje vietoje, kuris priskirtinas 2106 pozicijai. Todėl jis nepriskirtinas 1901 ir 2106 pozicijoms.

Kadangi produktą sudaro įvairios augalinių medžiagų, naudojamų maisto pramonėje, liekanos ir atliekos, vartojamos gyvūnų pašarams ir žmonių maistui, jis priskirtinas 23 skirsniui (žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 23 skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų pirmą pastraipą).

Todėl produktas klasifikuotinas kaip kitos kietos sojos pupelių aliejaus ekstrakcijos liekanos priskiriant KN kodą 2304 00 00.

---

| 8.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/3

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1272/2011

2011 m. gruodžio 5 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius;

| (3) | laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais; |
| --- | --- |

(3)

laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais;

| (4) | tikslinga numatyti, kad valstybių narių muitinių pateikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalimi, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius; |
| --- | --- |

(4)

tikslinga numatyti, kad valstybių narių muitinių pateikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalimi, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius;

| (5) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant minėtos lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Valstybių narių muitinių pateikta privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius, vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalimi.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 5 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Mikrokapsulių pavidalo kvapiųjų medžiagų preparatas, sudarytas iš kvapiųjų medžiagų (karvakrolio, cinamono aldehido ir capsicum aliejingosios dervos (oleorezino)) mišinio ir mikrokapsuliavimui naudojamų sukietintųjų augalinių riebalų.
  Produktas naudojamas gyvūnų pašarų pramonėje kaip pašarų skaninimo medžiaga. Į 1 000 kg monogastrinių gyvūnų pašaro dedama 75–300 g produkto. |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

1.

Mikrokapsulių pavidalo kvapiųjų medžiagų preparatas, sudarytas iš kvapiųjų medžiagų (karvakrolio, cinamono aldehido ir capsicum aliejingosios dervos (oleorezino)) mišinio ir mikrokapsuliavimui naudojamų sukietintųjų augalinių riebalų.

Produktas naudojamas gyvūnų pašarų pramonėje kaip pašarų skaninimo medžiaga. Į 1 000 kg monogastrinių gyvūnų pašaro dedama 75–300 g produkto.

3302 90 90

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1, 3 (a punktu) ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, 23 skirsnio 1 pastaba, 33 skirsnio 2 pastaba ir KN kodus 3302, 3302 90 ir 3302 90 90 atitinkančiais prekių aprašymais.

Produktą sudaro kvapiosios medžiagos, apibrėžtos 33 skirsnio 2 pastaboje.

Nors produktas skirtas naudoti kaip gyvūnų pašarų skaninimo medžiagų premiksas, jis tebeturi esmines pirminės medžiagos (kvapiųjų medžiagų) savybes. Todėl pagal 23 skirsnio 1 pastabą jis neklasifikuotinas kaip produktas, naudojamas gyvūnų pašarams, ir nepriskirtinas 2309 pozicijai.

Kadangi produktas laikytinas vienos ar daugiau kvapiųjų medžiagų ir pridėto nešėjo, mišiniu, jis priskirtinas 3302 pozicijai (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 3302 pozicijos paaiškinimų pirmos pastraipos 6 punktą).

Todėl produktas klasifikuotinas priskiriant KN kodą 3302 90 90.

| 2. | Mikrokapsulių pavidalo kvapiųjų medžiagų preparatas, sudarytas iš capsicum aliejingosios dervos (oleorezino) ir mikrokapsuliavimui naudojamų sukietintųjų augalinių riebalų su rišikliu hidroksipropilmetilceliulioze.
  Produktas naudojamas gyvūnų pašarų pramonėje kaip pašarų skaninimo medžiaga. Į 1 000 kg atrajotojų pašaro dedama 12,5–50 g produkto. |
| --- | --- |

2.

Mikrokapsulių pavidalo kvapiųjų medžiagų preparatas, sudarytas iš capsicum aliejingosios dervos (oleorezino) ir mikrokapsuliavimui naudojamų sukietintųjų augalinių riebalų su rišikliu hidroksipropilmetilceliulioze.

Produktas naudojamas gyvūnų pašarų pramonėje kaip pašarų skaninimo medžiaga. Į 1 000 kg atrajotojų pašaro dedama 12,5–50 g produkto.

3302 90 90

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1, 3 (a punktu) ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, 23 skirsnio 1 pastaba, 33 skirsnio 2 pastaba ir KN kodus 3302, 3302 90 ir 3302 90 90 atitinkančiais prekių aprašymais.

Produktą sudaro kvapioji medžiaga, apibrėžta 33 skirsnio 2 pastaboje.

Nors produktas skirtas naudoti kaip gyvūnų pašarų skaninimo medžiagų premiksas, jis tebeturi esmines pirminės medžiagos (kvapiosios medžiagos) savybes. Todėl pagal 23 skirsnio 1 pastabą jis neklasifikuotinas kaip produktas, naudojamas gyvūnų pašarams, ir nepriskirtinas 2309 pozicijai.

Kadangi produktas laikytinas vienos ar daugiau kvapiųjų medžiagų ir pridėto nešėjo, mišiniu, jis priskirtinas 3302 pozicijai (taip pat žr. SS paaiškinimų 3302 pozicijos paaiškinimų pirmos pastraipos 6 punktą).

Todėl produktas klasifikuotinas priskiriant KN kodą 3302 90 90.

| 3. | Mikrokapsulių pavidalo kvapiųjų medžiagų preparatas, sudarytas iš kvapiųjų medžiagų (cinamono aldehido, eugenolio) mišinio su silicio dioksido pagrindu ir mikrokapsuliavimui naudojamų celiuliozės ir metilceliuliozės.
  Produktas naudojamas gyvūnų pašarų pramonėje kaip pašarų skaninimo medžiaga. Į 1 000 kg pieninių karvių pašaro dedama 12,5–50 g produkto. |
| --- | --- |

3.

Mikrokapsulių pavidalo kvapiųjų medžiagų preparatas, sudarytas iš kvapiųjų medžiagų (cinamono aldehido, eugenolio) mišinio su silicio dioksido pagrindu ir mikrokapsuliavimui naudojamų celiuliozės ir metilceliuliozės.

Produktas naudojamas gyvūnų pašarų pramonėje kaip pašarų skaninimo medžiaga. Į 1 000 kg pieninių karvių pašaro dedama 12,5–50 g produkto.

3302 90 90

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1, 3 (a punktu) ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, 23 skirsnio 1 pastaba, 33 skirsnio 2 pastaba ir KN kodus 3302, 3302 90 ir 3302 90 90 atitinkančiais prekių aprašymais.

Produktą sudaro kvapiosios medžiagos, apibrėžtos 33 skirsnio 2 pastaboje.

Nors produktas skirtas naudoti kaip gyvūnų pašarų skaninimo medžiagų premiksas, jis tebeturi esmines pirminės medžiagos (kvapiųjų medžiagų) savybes. Todėl pagal 23 skirsnio 1 pastabą jis neklasifikuotinas kaip produktas, naudojamas gyvūnų pašarams, ir nepriskirtinas 2309 pozicijai.

Kadangi produktas laikytinas vienos ar daugiau kvapiųjų medžiagų ir pridėto nešėjo, mišiniu, jis priskirtinas 3302 pozicijai (taip pat žr. SS paaiškinimų 3302 pozicijos paaiškinimų pirmos pastraipos 6 punktą).

Todėl produktas klasifikuotinas priskiriant KN kodą 3302 90 90.

---

| 8.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/6

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1273/2011

2011 m. gruodžio 7 d.

atidarantis tam tikras ryžių ir skaldytų ryžių importo tarifines kvotas ir numatantis jų administravimą

(kodifikuota redakcija)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1996 m. birželio 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1095/96 dėl nuolaidų, numatytų CXL sąraše, sudarytame pasibaigus deryboms dėl GATT XXIV:6 straipsnio, įgyvendinimo (1), ypač į jo 1 straipsnį,

atsižvelgdama į 1996 m. gegužės 13 d. Tarybos sprendimą 96/317/EB dėl išvados apie konsultacijų su Tailandu pagal GATT XXIII straipsnį rezultatus (2), ypač į jo 3 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 1998 m. vasario 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 327/98, atidarantis tam tikras ryžių ir skaldytų ryžių importo tarifines kvotas ir numatantis jų administravimą (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiamas (4). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas; |
| --- | --- |

(1)

1998 m. vasario 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 327/98, atidarantis tam tikras ryžių ir skaldytų ryžių importo tarifines kvotas ir numatantis jų administravimą (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiamas (4). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas;

| (2) | derybose, vykusiose pagal GATT XXIV straipsnio 6 dalį po Austrijos, Suomijos ir Švedijos įstojimo į Europos bendriją, buvo susitarta nuo 1996 m. sausio 1 d. atidaryti 63 000 tonų metinę importo kvotą iš dalies nulukštentiems ir visiškai nulukštentiems ryžiams, kurie klasifikuojami KN 1006 30 pozicijoje, taikant nulinį muitą. Ši kvota buvo įtraukta į Europos bendrijos sąrašą, numatytą 1994 m. GATT II straipsnio 1 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(2)

derybose, vykusiose pagal GATT XXIV straipsnio 6 dalį po Austrijos, Suomijos ir Švedijos įstojimo į Europos bendriją, buvo susitarta nuo 1996 m. sausio 1 d. atidaryti 63 000 tonų metinę importo kvotą iš dalies nulukštentiems ir visiškai nulukštentiems ryžiams, kurie klasifikuojami KN 1006 30 pozicijoje, taikant nulinį muitą. Ši kvota buvo įtraukta į Europos bendrijos sąrašą, numatytą 1994 m. GATT II straipsnio 1 dalies a punkte;

| (3) | konsultuojantis su Tailandu pagal GATT XXIII straipsnį buvo susitarta atidaryti 80 000 tonų metinę importo kvotą skaldytiems ryžiams, kurie klasifikuojami KN 1006 40 00 pozicijoje, taikant 28 EUR už toną sumažintą importo muitą; |
| --- | --- |

(3)

konsultuojantis su Tailandu pagal GATT XXIII straipsnį buvo susitarta atidaryti 80 000 tonų metinę importo kvotą skaldytiems ryžiams, kurie klasifikuojami KN 1006 40 00 pozicijoje, taikant 28 EUR už toną sumažintą importo muitą;

| (4) | 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendime 2005/953/EB dėl Europos bendrijos ir Tailando susitarimo sudarymo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. GATT XXVIII straipsnį siekiant iš dalies pakeisti prie 1994 m. GATT pridėtame EB CXL sąraše numatytas ryžiams taikomas lengvatas (5) numatyta atidaryti naująją kvotą metiniam 13 500 tonų iš dalies nulukštentų ar visiškai nulukštentų KN kodu 1006 30 žymimų ryžių importui, taikant nulinį muitą, taip pat 100 000 tonomis padidinti metinę importo kvotą skaldytiems ryžiams, žymimiems KN kodu 1006 40 00; |
| --- | --- |

(4)

2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendime 2005/953/EB dėl Europos bendrijos ir Tailando susitarimo sudarymo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. GATT XXVIII straipsnį siekiant iš dalies pakeisti prie 1994 m. GATT pridėtame EB CXL sąraše numatytas ryžiams taikomas lengvatas (5) numatyta atidaryti naująją kvotą metiniam 13 500 tonų iš dalies nulukštentų ar visiškai nulukštentų KN kodu 1006 30 žymimų ryžių importui, taikant nulinį muitą, taip pat 100 000 tonomis padidinti metinę importo kvotą skaldytiems ryžiams, žymimiems KN kodu 1006 40 00;

| (5) | Tarybos sprendimu 2006/324/EB (6) patvirtintame Europos bendrijos ir Tailando Karalystės susitarime pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl tarifų ir prekybos (GATT) XXIV:6 ir XXVIII straipsnius dėl Čekijos Respublikai, Estijos Respublikai, Kipro Respublikai, Latvijos Respublikai, Lietuvos Respublikai, Vengrijos Respublikai, Maltos Respublikai, Lenkijos Respublikai, Slovėnijos Respublikai ir Slovakijos Respublikai skirtuose įsipareigojimų sąrašuose numatytų nuolaidų pakeitimo minėtoms šalims įstojus į Europos Sąjungą (7) numatyta padidinti bendrą iš dalies nulukštentų ar visiškai nulukštentų ryžių, kurių KN kodas 1006 30, metinę tarifinę kvotą 25 516 tonomis iš visų kitų šalių ir 1 200 tonų iš Tailando. Jame taip pat numatyta atidaryti papildomą metinę 31 788 tonų KN kodu 1006 40 žymimų visų kilmės šalių skaldytų ryžių tarifinę kvotą taikant nulinį muitą ir naują kvotą iš visų šalių importuoti 7 tonas KN kodu 1006 10 žymimų žaliavinių ryžių ir 1 634 tonas KN kodu 1006 20 žymimų lukštentų ryžių taikant 15 % muitą; |
| --- | --- |

(5)

Tarybos sprendimu 2006/324/EB (6) patvirtintame Europos bendrijos ir Tailando Karalystės susitarime pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl tarifų ir prekybos (GATT) XXIV:6 ir XXVIII straipsnius dėl Čekijos Respublikai, Estijos Respublikai, Kipro Respublikai, Latvijos Respublikai, Lietuvos Respublikai, Vengrijos Respublikai, Maltos Respublikai, Lenkijos Respublikai, Slovėnijos Respublikai ir Slovakijos Respublikai skirtuose įsipareigojimų sąrašuose numatytų nuolaidų pakeitimo minėtoms šalims įstojus į Europos Sąjungą (7) numatyta padidinti bendrą iš dalies nulukštentų ar visiškai nulukštentų ryžių, kurių KN kodas 1006 30, metinę tarifinę kvotą 25 516 tonomis iš visų kitų šalių ir 1 200 tonų iš Tailando. Jame taip pat numatyta atidaryti papildomą metinę 31 788 tonų KN kodu 1006 40 žymimų visų kilmės šalių skaldytų ryžių tarifinę kvotą taikant nulinį muitą ir naują kvotą iš visų šalių importuoti 7 tonas KN kodu 1006 10 žymimų žaliavinių ryžių ir 1 634 tonas KN kodu 1006 20 žymimų lukštentų ryžių taikant 15 % muitą;

| (6) | šio reglamento 1 straipsnio 1 dalies a, c ir d punktuose nurodyti metinių importo tarifinių kvotų įsipareigojimai reiškia, kad administruojant tokias kvotas reikia atsižvelgti į tradicinius tiekėjus; |
| --- | --- |

(6)

šio reglamento 1 straipsnio 1 dalies a, c ir d punktuose nurodyti metinių importo tarifinių kvotų įsipareigojimai reiškia, kad administruojant tokias kvotas reikia atsižvelgti į tradicinius tiekėjus;

| (7) | siekiant išvengti importo pagal šias kvotas, kad nebūtų sutrikdyta įprasta prekyba Sąjungoje išaugintais ryžiais, toks importas turėtų būti per metus paskirstytas taip, kad Sąjungos rinka juos galėtų lengviau įsisavinti; |
| --- | --- |

(7)

siekiant išvengti importo pagal šias kvotas, kad nebūtų sutrikdyta įprasta prekyba Sąjungoje išaugintais ryžiais, toks importas turėtų būti per metus paskirstytas taip, kad Sąjungos rinka juos galėtų lengviau įsisavinti;

| (8) | siekiant, kad kvotos būtų patikimai administruojamos, pirmiausia tam, kad būtų užtikrinta, jog nebūtų viršijamas nustatytas kiekis, turėtų būti parengtos specialios išsamios taisyklės, reglamentuojančios paraiškų pateikimą ir licencijų išdavimą. Tokios išsamios taisyklės turėtų papildyti arba nukrypti nuo 2008 balandžio 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 376/2008, nustatančio bendrąsias išsamias taisykles dėl importo ir eksporto licencijų bei išankstinio nustatymo sertifikatų sistemos taikymo žemės ūkio produktams (8); |
| --- | --- |

(8)

siekiant, kad kvotos būtų patikimai administruojamos, pirmiausia tam, kad būtų užtikrinta, jog nebūtų viršijamas nustatytas kiekis, turėtų būti parengtos specialios išsamios taisyklės, reglamentuojančios paraiškų pateikimą ir licencijų išdavimą. Tokios išsamios taisyklės turėtų papildyti arba nukrypti nuo 2008 balandžio 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 376/2008, nustatančio bendrąsias išsamias taisykles dėl importo ir eksporto licencijų bei išankstinio nustatymo sertifikatų sistemos taikymo žemės ūkio produktams (8);

| (9) | turėtų būti numatyta, kad pagal šį reglamentą taikomas 2003 m. liepos 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1342/2003, nustatantis specialiąsias išsamias grūdų ir ryžių importo ir eksporto licencijų sistemos taikymo taisykles (9) ir 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1301/2006, nustatantis žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (10); |
| --- | --- |

(9)

turėtų būti numatyta, kad pagal šį reglamentą taikomas 2003 m. liepos 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1342/2003, nustatantis specialiąsias išsamias grūdų ir ryžių importo ir eksporto licencijų sistemos taikymo taisykles (9) ir 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1301/2006, nustatantis žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (10);

| (10) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Kiekvienų metų sausio 1 d. atidaromos šios bendros metinės importo tarifinės kvotos:

| a) | 63 000 tonų KN kodu 1006 30 žymimų visiškai nulukštentų ryžių ar iš dalies nulukštentų ryžių, taikant nulinį muitą; |
| --- | --- |

a)

63 000 tonų KN kodu 1006 30 žymimų visiškai nulukštentų ryžių ar iš dalies nulukštentų ryžių, taikant nulinį muitą;

| b) | 1 634 tonų KN kodu 1006 20 žymimų lukštentų ryžių, taikant 15 % muitą ad valorem; |
| --- | --- |

b)

1 634 tonų KN kodu 1006 20 žymimų lukštentų ryžių, taikant 15 % muitą ad valorem;

| c) | 100 000 tonų KN kodu 1006 40 00 žymimų skaldytų ryžių, taikant 30,77 % sumažintą muito mokestį, numatytą Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (11) 140 straipsnyje; |
| --- | --- |

c)

100 000 tonų KN kodu 1006 40 00 žymimų skaldytų ryžių, taikant 30,77 % sumažintą muito mokestį, numatytą Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (11) 140 straipsnyje;

| d) | 40 216 tonų KN kodu 1006 30 žymimų visiškai nulukštentų ryžių ar iš dalies nulukštentų ryžių, taikant nulinį muitą; |
| --- | --- |

d)

40 216 tonų KN kodu 1006 30 žymimų visiškai nulukštentų ryžių ar iš dalies nulukštentų ryžių, taikant nulinį muitą;

| e) | 31 788 tonų KN kodu 1006 40 00 žymimų skaldytų ryžių, taikant nulinį muitą. |
| --- | --- |

e)

31 788 tonų KN kodu 1006 40 00 žymimų skaldytų ryžių, taikant nulinį muitą.

Šios bendrosios importo tarifinės kvotos skirstomos į importo tarifines kvotas pagal kilmės šalį ir dalijamos į keletą laikotarpio dalių pagal I priedą.

Taikomos Reglamentų (EB) Nr. 1342/2003, (EB) Nr. 1301/2006 ir (EB) Nr. 376/2008 nuostatos, jeigu šiame reglamente nenustatyta kitaip.

2.   Kiekvienų metų sausio 1 d. atidaroma metinė 7 tonų KN kodu 1006 10 žymimų žaliavinių ryžių, taikant 15 % muitą ad valorem, tarifinė kvota, kurios eilės Nr. 09.0083.

Ją administruoja Komisija pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (12) 308a, 308b ir 308c straipsnius.

2 straipsnis

Kiekių, kuriems importuoti nebuvo išduota importo licencija pagal 1 straipsnio 1 dalies a, b ir e punktuose nurodytas rugsėjo mėnesio kvotas, galima pateikti importo licencijos paraišką spalio mėnesiui bet kurios bendrojoje importo tarifinėje kvotoje numatytos kilmės šalies atžvilgiu.

3 straipsnis

Jeigu importo licencijų paraiškos Tailando kilmės ryžiams ir skaldytiems ryžiams ir Australijos ar Jungtinių Valstijų kilmės ryžiams yra paduodamos pagal 1 straipsnio 1 dalies a ir c punktuose nurodytą kiekį, kartu su paraiškomis turi būti paduodamas eksporto licencijos originalas, parengtas pagal II, III ir IV priedus ir išduotas jose nurodytų šalių kompetentingų institucijų.

II priedo 7, 8 ir 9 skiltys pildomos pasirinktinai.

4 straipsnis

1.   Licencijos paraiškos teikiamos per kiekvienos laikotarpio dalies pirmojo mėnesio dešimt pirmųjų darbo dienų.

2.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1342/2003 12 straipsnio, užstatas už importo licencijas yra:

| — | 46 EUR už toną 1 straipsnio 1 dalies a ir d punktuose nurodytoms kvotoms, |
| --- | --- |

—

46 EUR už toną 1 straipsnio 1 dalies a ir d punktuose nurodytoms kvotoms,

| — | 5 EUR už toną 1 straipsnio 1 dalies c ir e punktuose nurodytoms kvotoms. |
| --- | --- |

—

5 EUR už toną 1 straipsnio 1 dalies c ir e punktuose nurodytoms kvotoms.

3.   Kilmės šalis įrašoma licencijų paraiškų ir importo licencijų 8 skiltyje, o žodis „taip“ pažymimas kryžiuku.

Licencijos galioja tik 8 skiltyje nurodytos kilmės šalies produktams.

4.   Licencijų 24 skiltyje įrašomas vienas iš šių įrašų:

| a) | kai jos išduotos pagal 1 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą kvotą, vienas iš V priede išvardytų įrašų; |
| --- | --- |

a)

kai jos išduotos pagal 1 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą kvotą, vienas iš V priede išvardytų įrašų;

| b) | kai jos išduotos pagal 1 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą kvotą, vienas iš VI priede išvardytų įrašų; |
| --- | --- |

b)

kai jos išduotos pagal 1 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą kvotą, vienas iš VI priede išvardytų įrašų;

| c) | kai jos išduotos pagal 1 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytą kvotą, vienas iš VII priede išvardytų įrašų; |
| --- | --- |

c)

kai jos išduotos pagal 1 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytą kvotą, vienas iš VII priede išvardytų įrašų;

| d) | kai jos išduotos pagal 1 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytą kvotą, vienas iš VIII priede nurodytų įrašų; |
| --- | --- |

d)

kai jos išduotos pagal 1 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytą kvotą, vienas iš VIII priede nurodytų įrašų;

| e) | kai jos išduotos pagal 1 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytą kvotą, vienas iš IX priede nurodytų įrašų. |
| --- | --- |

e)

kai jos išduotos pagal 1 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytą kvotą, vienas iš IX priede nurodytų įrašų.

5.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 6 straipsnio 1 dalies nuostatų, dėl tarifinių kvotų, kurių atžvilgiu teikiamos šio reglamento 3 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytos importo licencijos paraiškos, pareiškėjai gali pateikti kelias paraiškas dėl to paties eilės numerio kvotos per tarifinės importo kvotos laikotarpio dalį.

5 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą paskirstymo koeficientą Komisija nustato per dešimt dienų nuo paskutinės šio reglamento 8 straipsnio a punkte nurodyto pranešimo termino dienos. Tuo pačiu metu Komisija nustato turimus kiekius pagal kitą kvotos laikotarpio dalį ir, prireikus, per papildomą spalio mėnesio kvotos laikotarpio dalį.

Kai pritaikius pirmoje pastraipoje nurodytą paskirstymo koeficientą vienas ar keli kiekiai tampa mažesni nei 20 tonų vienai paraiškai, visus šiuos kiekius valstybė narė ekonominės veiklos vykdytojams burtų keliu paskirsto po 20 tonų, pridėdama lygiomis dalimis paskirstytą likutį. Tačiau, jeigu net sudėjus mažesnius nei 20 tonų kiekius nepavyktų sudaryti 20 tonų siuntos, likutinį kiekį valstybė narė lygiomis dalimis paskirsto ekonominės veiklos vykdytojams, kurių licencijose nurodytas kiekis didesnis arba lygus 20 tonų.

Jeigu, pritaikius antrą pastraipą, kiekis, kuriam turi būti išduota licencija, yra mažesnis nei 20 tonų, ekonominės veiklos vykdytojas gali atsiimti licencijos paraišką per dvi darbo dienas nuo reglamento, kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, įsigaliojimo dienos.

6 straipsnis

Per tris darbo dienas nuo Komisijos sprendimo, kuriuo nustatomas 5 straipsnyje nurodytas turimas kiekis, paskelbimo importo licencijos išduodamos kiekiui, gautam pritaikius 5 straipsnį.

7 straipsnis

1.   Reglamento (EB) Nr. 376/2008 4 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos d punktas netaikomas.

2.   Muitų lengvatos, numatytos pagal 1 straipsnio 1 dalį, netaikomos kiekiams, importuojamiems laikantis Reglamento (EB) Nr. 376/2008 7 straipsnio 4 dalyje nurodyto leistino nuokrypio.

3.   Nukrypstant nuo Komisijos reglamento (EB) Nr. 1342/2003 6 straipsnio 1 dalies nuostatų ir taikant Komisijos reglamento (EB) Nr. 376/2008 22 straipsnio 2 dalį, lukštentų, nulukštentų ir iš dalies nulukštentų ryžių importo licencijos galioja nuo faktinės jų išdavimo dienos iki kito trečio mėnesio pabaigos.

4.   Pagal 1 straipsnio 1 dalyje nurodytas kvotas Sąjungoje produktai gali būti išleisti į laisvą apyvartą tik pateikus kilmės sertifikatą, išduotą atitinkamų šalių nacionalinių kompetentingų institucijų pagal Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 47 straipsnio nuostatas.

Tačiau minėtų kvotų dalių, susijusių su šalimis, iš kurių reikalaujama eksporto licencijos pagal šio reglamento 3 straipsnį, atžvilgiu arba kvotų dalių, kurių kilmė nurodyta „visos šalys“, atžvilgiu kilmės sertifikato nereikalaujama.

8 straipsnis

Valstybės narės elektroniniu būdu Komisijai pateikia:

| a) | ne vėliau kaip antrąją darbo dieną nuo paskutinės licencijos paraiškų pateikimo dienos 18 val. Briuselio laiku – informaciją apie Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 11 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytas importo licencijos paraiškas, jose nurodytus kiekius suskirsčius pagal aštuonženklį KN kodą ir kilmės šalį, nurodant importo licencijos numerį, taip pat eksporto licencijos numerį, jei jos reikalaujama; |
| --- | --- |

a)

ne vėliau kaip antrąją darbo dieną nuo paskutinės licencijos paraiškų pateikimo dienos 18 val. Briuselio laiku – informaciją apie Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 11 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytas importo licencijos paraiškas, jose nurodytus kiekius suskirsčius pagal aštuonženklį KN kodą ir kilmės šalį, nurodant importo licencijos numerį, taip pat eksporto licencijos numerį, jei jos reikalaujama;

| b) | ne vėliau kaip antrąją darbo dieną po importo licencijų išdavimo – informaciją apie išduotas licencijas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 11 straipsnio 1 dalies b punkte, suskirsčius kiekius, kuriems išduotos šios licencijos, pagal aštuonženklį KN kodą ir kilmės šalį, nurodant importo licencijos numerį, taip pat kiekius, dėl kurių pateikti licencijos paraiškos buvo atsiimtos pagal šio Reglamento 5 straipsnio trečią pastraipą; |
| --- | --- |

b)

ne vėliau kaip antrąją darbo dieną po importo licencijų išdavimo – informaciją apie išduotas licencijas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 11 straipsnio 1 dalies b punkte, suskirsčius kiekius, kuriems išduotos šios licencijos, pagal aštuonženklį KN kodą ir kilmės šalį, nurodant importo licencijos numerį, taip pat kiekius, dėl kurių pateikti licencijos paraiškos buvo atsiimtos pagal šio Reglamento 5 straipsnio trečią pastraipą;

| c) | ne vėliau kaip paskutinę kiekvieno mėnesio dieną – apie visus faktiškai per priešpaskutinį mėnesį pagal šią tarifinę kvotą į laisvą apyvartą pateiktus kiekius, suskirstytus pagal aštuonženklį KN kodą ir kilmės šalį, nurodant pakuotę, jei ją sudarančios pakuotės mažesnės ar lygios 5 kg. Jeigu į laisvą apyvartą nebuvo pateikta, apie tai irgi pranešama. |
| --- | --- |

c)

ne vėliau kaip paskutinę kiekvieno mėnesio dieną – apie visus faktiškai per priešpaskutinį mėnesį pagal šią tarifinę kvotą į laisvą apyvartą pateiktus kiekius, suskirstytus pagal aštuonženklį KN kodą ir kilmės šalį, nurodant pakuotę, jei ją sudarančios pakuotės mažesnės ar lygios 5 kg. Jeigu į laisvą apyvartą nebuvo pateikta, apie tai irgi pranešama.

9 straipsnis

1.   Komisija prižiūri pagal šį reglamentą importuotų prekių kiekį, kad nustatytų:

| a) | ar yra didesnių tradicinių prekybos srautų į Sąjungą apimties ir turinio pasikeitimų ir |
| --- | --- |

a)

ar yra didesnių tradicinių prekybos srautų į Sąjungą apimties ir turinio pasikeitimų ir

| b) | ar yra subsidijavimas tarp eksporto, kuriam šiame reglamente yra numatytos lengvatos, ir eksporto, kuris apmokestinamas įprastu importo mokesčiu. |
| --- | --- |

b)

ar yra subsidijavimas tarp eksporto, kuriam šiame reglamente yra numatytos lengvatos, ir eksporto, kuris apmokestinamas įprastu importo mokesčiu.

2.   Jeigu yra patenkinamas nors vienas iš šio straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytų kriterijų, o ypač tuo atveju, kai ryžių, kurie importuojami ne daugiau kaip penkių kilogramų pakuotėse, kiekis yra didesnis kaip 33 428 tonos, ne rečiau kaip kartą per metus Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, jeigu reikia, kartu su atitinkamais pasiūlymais, kaip išvengti Sąjungos ryžių sektoriaus žlugdymo.

3.   Šio straipsnio 2 dalyje nurodytos rūšies pakuotėse importuoti ir į laisvą apyvartą išleisti kiekiai nurodomi atitinkamoje importo licencijoje pagal Reglamento (EB) Nr. 376/2008 22 straipsnį.

10 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 327/98 yra panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą, ir skaitomos pagal XI priede pateiktą atitikmenų lentelę.

11 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 146, 1996 6 20, p. 1.

1

(2)  OL L 122, 1996 5 22, p. 15.

2

(3)  OL L 37, 1998 2 11, p. 5.

3

(4)  Žr. X priedą.

4

(5)  OL L 346, 2005 12 29, p. 24.

5

(6)  OL L 120, 2006 5 5, p. 17.

6

(7)  OL L 120, 2006 5 5, p. 19.

7

(8)  OL L 114, 2008 4 26, p. 3.

8

(9)  OL L 189, 2003 7 29, p. 12.

9

(10)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13.

10

(11)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

11

(12)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

12

---

I PRIEDAS

Nuo 2007 m. numatomos kvotos ir laikotarpio dalys

| a) | 1 straipsnio 1 dalies a punkte numatyta 63 000 tonų visiškai nulukštentų arba iš dalies nulukštentų ryžių, kurių KN kodas 1006 30, kvota:












  Kilmės šalis | Kiekis tonomis | Eilės Nr. | Laikotarpio dalys (kiekis tonomis) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sausis | Balandis | Liepa | Rugsėjis | Spalis |
| Jungtinės Valstijos | 38 721 | 09.4127 | 9 681 | 19 360 | 9 680 | — | |
| Tailandas | 21 455 | 09.4128 | 10 727 | 5 364 | 5 364 | — | |
| Australija | 1 019 | 09.4129 | 0 | 1 019 | — | — | |
| Kita kilmė | 1 805 | 09.4130 | 0 | 1 805 | — | — | |
| Visos šalys | | 09.4138 | | | | | (1) |
| Iš viso | 63 000 | — | 20 408 | 27 548 | 15 044 | — | |

a)

1 straipsnio 1 dalies a punkte numatyta 63 000 tonų visiškai nulukštentų arba iš dalies nulukštentų ryžių, kurių KN kodas 1006 30, kvota:

Kilmės šalis

Kiekis tonomis

Eilės Nr.

Laikotarpio dalys (kiekis tonomis)

Sausis

Balandis

Liepa

Rugsėjis

Spalis

Jungtinės Valstijos

38 721

09.4127

9 681

19 360

9 680

—

Tailandas

21 455

09.4128

10 727

5 364

5 364

—

Australija

1 019

09.4129

0

1 019

—

—

Kita kilmė

1 805

09.4130

0

1 805

—

—

Visos šalys

09.4138

(1)

Iš viso

63 000

—

20 408

27 548

15 044

—

| b) | 1 straipsnio 1 dalies b punkte numatyta 1 634 tonų lukštentų ryžių, kurių KN kodas 1006 20, kvota:










  Kilmės šalis | Kiekis tonomis | Eilės Nr. | Laikotarpio dalys (kiekis tonomis) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sausis | Liepa | Spalis |
| Visos šalys | 1 634 | 09.4148 | 1 634 | — | (2) |
| Iš viso | 1 634 | — | 1 634 | — | |

b)

1 straipsnio 1 dalies b punkte numatyta 1 634 tonų lukštentų ryžių, kurių KN kodas 1006 20, kvota:

Kilmės šalis

Kiekis tonomis

Eilės Nr.

Laikotarpio dalys (kiekis tonomis)

Sausis

Liepa

Spalis

Visos šalys

1 634

09.4148

1 634

—

(2)

Iš viso

1 634

—

1 634

—

| c) | 1 straipsnio 1 dalies c punkte numatyta 100 000 tonų skaldytų ryžių, kurių KN kodas 1006 40 00, kvota:









  Kilmės šalis | Kiekis tonomis | Eilės Nr. | Laikotarpio dalys (kiekis tonomis) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sausis | Liepa |
| Tailandas | 52 000 | 09.4149 | 36 400 | 15 600 |
| Australija | 16 000 | 09.4150 | 8 000 | 8 000 |
| Gviana | 11 000 | 09.4152 | 5 500 | 5 500 |
| Jungtinės Valstijos | 9 000 | 09.4153 | 4 500 | 4 500 |
| Kita kilmė | 12 000 | 09.4154 | 6 000 | 6 000 |
| Iš viso | 100 000 | — | 60 400 | 39 600 |

c)

1 straipsnio 1 dalies c punkte numatyta 100 000 tonų skaldytų ryžių, kurių KN kodas 1006 40 00, kvota:

Kilmės šalis

Kiekis tonomis

Eilės Nr.

Laikotarpio dalys (kiekis tonomis)

Sausis

Liepa

Tailandas

52 000

09.4149

36 400

15 600

Australija

16 000

09.4150

8 000

8 000

Gviana

11 000

09.4152

5 500

5 500

Jungtinės Valstijos

9 000

09.4153

4 500

4 500

Kita kilmė

12 000

09.4154

6 000

6 000

Iš viso

100 000

—

60 400

39 600

| d) | 1 straipsnio 1 dalies d punkte numatyta 40 216 tonų visiškai nulukštentų ryžių arba iš dalies nulukštentų ryžių, kurių KN kodas 1006 30, kvota:










  Kilmės šalis | Kiekis tonomis | Eilės Nr. | Laikotarpio dalys (kiekis tonomis) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sausis | Liepa | Rugsėjis |
| Tailandas | 5 513 | 09.4112 | 5 513 | — | — |
| Jungtinės Valstijos | 2 388 | 09.4116 | 2 388 | — | — |
| Indija | 1 769 | 09.4117 | 1 769 | — | — |
| Pakistanas | 1 595 | 09.4118 | 1 595 | — | — |
| Kita kilmė | 3 435 | 09.4119 | 3 435 | — | — |
| Visos šalys | 25 516 | 09.4166 | 8 505 | 17 011 | — |
| Iš viso | 40 216 | — | 23 205 | 17 011 | — |

d)

1 straipsnio 1 dalies d punkte numatyta 40 216 tonų visiškai nulukštentų ryžių arba iš dalies nulukštentų ryžių, kurių KN kodas 1006 30, kvota:

Kilmės šalis

Kiekis tonomis

Eilės Nr.

Laikotarpio dalys (kiekis tonomis)

Sausis

Liepa

Rugsėjis

Tailandas

5 513

09.4112

5 513

—

—

Jungtinės Valstijos

2 388

09.4116

2 388

—

—

Indija

1 769

09.4117

1 769

—

—

Pakistanas

1 595

09.4118

1 595

—

—

Kita kilmė

3 435

09.4119

3 435

—

—

Visos šalys

25 516

09.4166

8 505

17 011

—

Iš viso

40 216

—

23 205

17 011

—

| e) | 1 straipsnio 1 dalies e punkte numatyta 31 788 tonų skaldytų ryžių, kurių KN kodas 1006 40 00, kvota:









  Kilmės šalis | Kiekis tonomis | Eilės Nr. | Laikotarpio dalys (kiekis tonomis) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rugsėjis | Spalis |
| Visos šalys | 31 788 | 09.4168 | 31 788 | (3) |
| Iš viso | 31 788 | — | 31 788 | |

e)

1 straipsnio 1 dalies e punkte numatyta 31 788 tonų skaldytų ryžių, kurių KN kodas 1006 40 00, kvota:

Kilmės šalis

Kiekis tonomis

Eilės Nr.

Laikotarpio dalys (kiekis tonomis)

Rugsėjis

Spalis

Visos šalys

31 788

09.4168

31 788

(3)

Iš viso

31 788

—

31 788

---

(1)  Komisijos reglamentu paskelbtas nepanaudoto ankstesnių laikotarpio dalių kiekio likutis.

(2)  Komisijos reglamentu paskelbtas nepanaudoto ankstesnių laikotarpio dalių kiekio likutis.

(3)  Komisijos reglamentu paskelbtas nepanaudoto ankstesnių laikotarpio dalių kiekio likutis.

---

II PRIEDAS

Image

---

III PRIEDAS

Image

---

IV PRIEDAS

Image

Image

---

V PRIEDAS

4 straipsnio 4 dalies a punkte nurodyti įrašai

| — | : | bulgarų kalba | : | Освободено от мито до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (Регламент за изпълнение (ЕC) No 1273/2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | ispanų kalba | : | Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011] |
| — | : | čekų kalba | : | Osvobozeno od cla až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (prováděcí nařízení (EU) č. 1273/2011) |
| — | : | danų kalba | : | Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | vokiečių kalba | : | Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011) |
| — | : | estų kalba | : | Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 osutatud koguseni (määrus (EL) nr 1273/2011) |
| — | : | graikų kalba | : | Δασμολογική ατέλεια μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011] |
| — | : | anglų kalba | : | Exemption from customs duty up to the quantity indicated in sections 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011) |
| — | : | prancūzų kalba | : | exemption du droit de douane jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011] |
| — | : | italų kalba | : | Esenzione dal dazio doganale limitatamente alla quantità indicata nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011] |
| — | : | latvių kalba | : | Atbrīvojums no muitas nodokļa līdz daudzumam, kas norādīts šīs licences 17. un 18. iedaļā (Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011) |
| — | : | lietuvių kalba | : | Muitas netaikomas mažesniems kiekiams nei nurodyta šios licencijos 17 ir 18 skiltyse (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011) |
| — | : | vengrų kalba | : | Az ezen engedély 17. és 18. rovatában megjelölt mennyiségig vámmentes (1273/2011/EU végrehajtási rendelet) |
| — | : | maltiečių kalba | : | Eżenzjoni mid-dwana sal-kwantità murija fit-taqsimiet 17 u 18 ta’ din il-liċenzja (Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011) |
| — | : | nyderlandų kalba | : | Vrijgesteld van douanerecht voor ten hoogste de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | lenkų kalba | : | Zwolnienie z opłaty celnej ilości określonej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011) |
| — | : | portugalų kalba | : | Isenção de direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011] |
| — | : | rumunų kalba | : | Scutit de drepturi vamale până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență (Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011) |
| — | : | slovakų kalba | : | Oslobodenie od cla po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1273/2011) |
| — | : | slovėnų kalba | : | Oprostitev carin do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (EU) št. 1273/2011) |
| — | : | suomių kalba | : | Tullivapaa tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 esitettyyn määrään asti (täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1273/2011) |
| — | : | švedų kalba | : | Tullfri upp till den mängd som anges i fält 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011). |

—

:

bulgarų kalba

:

Освободено от мито до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (Регламент за изпълнение (ЕC) No 1273/2011)

—

:

ispanų kalba

:

Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011]

—

:

čekų kalba

:

Osvobozeno od cla až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (prováděcí nařízení (EU) č. 1273/2011)

—

:

danų kalba

:

Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011)

—

:

vokiečių kalba

:

Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011)

—

:

estų kalba

:

Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 osutatud koguseni (määrus (EL) nr 1273/2011)

—

:

graikų kalba

:

Δασμολογική ατέλεια μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011]

—

:

anglų kalba

:

Exemption from customs duty up to the quantity indicated in sections 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011)

—

:

prancūzų kalba

:

exemption du droit de douane jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011]

—

:

italų kalba

:

Esenzione dal dazio doganale limitatamente alla quantità indicata nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011]

—

:

latvių kalba

:

Atbrīvojums no muitas nodokļa līdz daudzumam, kas norādīts šīs licences 17. un 18. iedaļā (Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011)

—

:

lietuvių kalba

:

Muitas netaikomas mažesniems kiekiams nei nurodyta šios licencijos 17 ir 18 skiltyse (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011)

—

:

vengrų kalba

:

Az ezen engedély 17. és 18. rovatában megjelölt mennyiségig vámmentes (1273/2011/EU végrehajtási rendelet)

—

:

maltiečių kalba

:

Eżenzjoni mid-dwana sal-kwantità murija fit-taqsimiet 17 u 18 ta’ din il-liċenzja (Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011)

—

:

nyderlandų kalba

:

Vrijgesteld van douanerecht voor ten hoogste de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011)

—

:

lenkų kalba

:

Zwolnienie z opłaty celnej ilości określonej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011)

—

:

portugalų kalba

:

Isenção de direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011]

—

:

rumunų kalba

:

Scutit de drepturi vamale până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență (Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011)

—

:

slovakų kalba

:

Oslobodenie od cla po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1273/2011)

—

:

slovėnų kalba

:

Oprostitev carin do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (EU) št. 1273/2011)

—

:

suomių kalba

:

Tullivapaa tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 esitettyyn määrään asti (täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1273/2011)

—

:

švedų kalba

:

Tullfri upp till den mängd som anges i fält 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011).

---

VI PRIEDAS

4 straipsnio 4 dalies b punkte nurodyti įrašai:

| — | : | bulgarų kalba | : | Мита, ограничени до 15 % ad valorem до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (Регламент за изпълнение (ЕC) No 1273/2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | ispanų kalba | : | Derechos de aduana limitados al 15 % ad valorem hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011] |
| — | : | čekų kalba | : | Cla omezená na valorickou sazbu ve výši 15 % až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (prováděcí nařízení (EU) č. 1273/2011) |
| — | : | danų kalba | : | Toldsatsen begrænses til 15 % af værdien op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | vokiečių kalba | : | Zollsatz beschränkt auf 15 % des Zollwerts bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011) |
| — | : | estų kalba | : | Väärtuseline tollimaks piiratud 15 protsendini käesoleva sertifikaadi lahtrites 17 ja 18 märgitud kogusteni (määrus (EL) nr 1273/2011) |
| — | : | graikų kalba | : | Δασμός με όριο 15 % κατ’ αξία μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού (εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011) |
| — | : | anglų kalba | : | Customs duties limited to 15 % ad valorem up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011) |
| — | : | prancūzų kalba | : | droits de douane limités à 15 % ad valorem jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011] |
| — | : | italų kalba | : | Dazio limitato al 15 % ad valorem fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011] |
| — | : | latvių kalba | : | Muitas nodoklis 15 % ad valorem par daudzumu, kas norādīts šīs licences (Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011) 17. un 18. ailē |
| — | : | lietuvių kalba | : | Ne didesnis nei 15 % muitas ad valorem neviršijant šios licencijos 17 ir 18 skiltyse nurodyto kiekio (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011) |
| — | : | vengrų kalba | : | 15 %-os értékvám az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (1273/2011/EU végrehajtási rendelet) |
| — | : | maltiečių kalba | : | Id-dazji doganali huma stipulati għal 15 % ad valorem sal-kwantità indikata fil-kaxxi 17 u 18 ta’ din il-liċenzja (Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011) |
| — | : | nyderlandų kalba | : | Douanerecht beperkt tot 15 % ad valorem voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | lenkų kalba | : | Cło ograniczone do 15 % ad valorem do ilości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011) |
| — | : | portugalų kalba | : | Direito aduaneiro limitado a 15 % ad valorem até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011] |
| — | : | rumunų kalba | : | Drepturi vamale limitate la 15 % ad valorem până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență (Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011) |
| — | : | slovakų kalba | : | Clá znížené na 15 % ad valorem až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1273/2011) |
| — | : | slovėnų kalba | : | Carinska dajatev, omejena na 15 % ad valorem do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (EU) št. 1273/2011) |
| — | : | suomių kalba | : | Arvotulli rajoitettu 15 prosenttiin tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1273/2011) |
| — | : | švedų kalba | : | Tull begränsad till 15 % av värdet upp till den kvantitet som anges i fält 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011) |

—

:

bulgarų kalba

:

Мита, ограничени до 15 % ad valorem до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (Регламент за изпълнение (ЕC) No 1273/2011)

—

:

ispanų kalba

:

Derechos de aduana limitados al 15 % ad valorem hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011]

—

:

čekų kalba

:

Cla omezená na valorickou sazbu ve výši 15 % až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (prováděcí nařízení (EU) č. 1273/2011)

—

:

danų kalba

:

Toldsatsen begrænses til 15 % af værdien op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011)

—

:

vokiečių kalba

:

Zollsatz beschränkt auf 15 % des Zollwerts bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011)

—

:

estų kalba

:

Väärtuseline tollimaks piiratud 15 protsendini käesoleva sertifikaadi lahtrites 17 ja 18 märgitud kogusteni (määrus (EL) nr 1273/2011)

—

:

graikų kalba

:

Δασμός με όριο 15 % κατ’ αξία μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού (εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011)

—

:

anglų kalba

:

Customs duties limited to 15 % ad valorem up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011)

—

:

prancūzų kalba

:

droits de douane limités à 15 % ad valorem jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011]

—

:

italų kalba

:

Dazio limitato al 15 % ad valorem fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011]

—

:

latvių kalba

:

Muitas nodoklis 15 % ad valorem par daudzumu, kas norādīts šīs licences (Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011) 17. un 18. ailē

—

:

lietuvių kalba

:

Ne didesnis nei 15 % muitas ad valorem neviršijant šios licencijos 17 ir 18 skiltyse nurodyto kiekio (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011)

—

:

vengrų kalba

:

15 %-os értékvám az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (1273/2011/EU végrehajtási rendelet)

—

:

maltiečių kalba

:

Id-dazji doganali huma stipulati għal 15 % ad valorem sal-kwantità indikata fil-kaxxi 17 u 18 ta’ din il-liċenzja (Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011)

—

:

nyderlandų kalba

:

Douanerecht beperkt tot 15 % ad valorem voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011)

—

:

lenkų kalba

:

Cło ograniczone do 15 % ad valorem do ilości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011)

—

:

portugalų kalba

:

Direito aduaneiro limitado a 15 % ad valorem até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011]

—

:

rumunų kalba

:

Drepturi vamale limitate la 15 % ad valorem până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență (Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011)

—

:

slovakų kalba

:

Clá znížené na 15 % ad valorem až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1273/2011)

—

:

slovėnų kalba

:

Carinska dajatev, omejena na 15 % ad valorem do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (EU) št. 1273/2011)

—

:

suomių kalba

:

Arvotulli rajoitettu 15 prosenttiin tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1273/2011)

—

:

švedų kalba

:

Tull begränsad till 15 % av värdet upp till den kvantitet som anges i fält 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011)

---

VII PRIEDAS

4 straipsnio 4 dalies c punkte nurodyti įrašai:

| — | : | bulgarų kalba | : | Ставка на мито, намалена с 30,77 % от ставката на митото, определено в член 140 от Регламент (ЕО) No 1234/2007, приложима до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | ispanų kalba | : | Derecho reducido en un 30,77 % del derecho fijado en el artículo 140 del Reglamento (CE) no 1234/2007, hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011] |
| — | : | čekų kalba | : | Clo snížené o 30,77 % cla stanoveného v článku 140 nařízení (ES) č. 1234/2007 až na množství uvedené v kolonkách 17 a 18 této licence (prováděcí nařízení (EU) č. 1273/2011) |
| — | : | danų kalba | : | Nedsættelse på 30,77 % af den told, der er fastsat i artikel 140 i forordning (EF) nr. 1234/2007, op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | vokiečių kalba | : | Zollsatz ermäßigt um 30,77 % des in Artikel 140 der Verordnung (EG) Nr. 1234/2007 festgesetzten Zollsatzes bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011) |
| — | : | estų kalba | : | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 140 kindlaks määratud tollimaks, mida on alandatud 30,77 % võrra käesoleva sertifikaadi lahtrites 17 ja 18 märgitud kogusteni (määrus (EL) nr 1273/2011) |
| — | : | graikų kalba | : | Δασμός μειωμένος κατά 30,77 % του δασμού που καθορίζεται στο άρθρο 140 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1234/2007, μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011] |
| — | : | anglų kalba | : | Reduced rate of duty of 30,77 % of the duty set in Article 140 of Regulation (EC) No 1234/2007 up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011) |
| — | : | prancūzų kalba | : | droit réduit de 30,77 % du droit fixé à l’article 140 du règlement (CE) no 1234/2007 jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011] |
| — | : | italų kalba | : | Dazio ridotto in ragione del 30,77 % del dazio fissato all’articolo 140 del regolamento (CE) n. 1234/2007 fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011] |
| — | : | latvių kalba | : | Ievedmuitas nodoklis samazināts par 30,77 %, salīdzinot ar nodokli, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 140. pantā, līdz šīs licences 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011) |
| — | : | lietuvių kalba | : | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 140 straipsnyje nustatyto muito mokesčio sumažinimas 30,77 % mažesniems kiekiams nei nurodyta šios licencijos 17 ir 18 skiltyse (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011) |
| — | : | vengrų kalba | : | Az 1234/2007/EK rendelet 140. cikkében meghatározott vám 30,77 %-os csökkentett vámja az ezen bizonyítvány 17. és 18. rovatában megjelölt mennyiségig (1273/2011/EU végrehajtási rendelet) |
| — | : | maltiečių kalba | : | Dazju mnaqqas ta’ 30,77 % tad-dazju fiss fl-Artikolu 140 tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 sal-kwantità indikata fis-sezzjoni 17 u 18 ta’ dan iċ-ċertifikat (Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011) |
| — | : | nyderlandų kalba | : | Recht verlaagd met 30,77 % van het in artikel 140 van Verordening (EG) nr. 1234/2007 vastgestelde recht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | lenkų kalba | : | Obniżona stawka celna odpowiadająca 30,77 % stawki określonej w art. 140 rozporządzenia (WE) nr 1234/2007 do ilości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011) |
| — | : | portugalų kalba | : | Direito reduzido de 30,77 % do direito fixado no artigo 140.o do Regulamento (CE) n.o 1234/2007 até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011] |
| — | : | rumunų kalba | : | Drept redus cu 30,77 % din dreptul stabilit de articolul 140 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență (Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011) |
| — | : | slovakų kalba | : | Clo znížené o 30,77 % cla stanoveného článkom 140 nariadenia (ES) č. 1234/2007 až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1273/2011) |
| — | : | slovėnų kalba | : | Dajatev, znižana za 30,77 % od dajatve iz člena 140 Uredbe (ES) št. 1234/2007 do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (EU) št. 1273/2011) |
| — | : | suomių kalba | : | Tulli, jonka määrää on alennettu 30,77 % asetuksen (EY) N:o 1234/2007 140 artiklassa vahvistetusta tullista tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1273/2011) |
| — | : | švedų kalba | : | Tullsatsen nedsatt med 30,77 % av den tullsats som anges i artikel 140 i förordning (EG) nr 1234/2007 upp till den mängd som anges i fält 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011). |

—

:

bulgarų kalba

:

Ставка на мито, намалена с 30,77 % от ставката на митото, определено в член 140 от Регламент (ЕО) No 1234/2007, приложима до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011)

—

:

ispanų kalba

:

Derecho reducido en un 30,77 % del derecho fijado en el artículo 140 del Reglamento (CE) no 1234/2007, hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011]

—

:

čekų kalba

:

Clo snížené o 30,77 % cla stanoveného v článku 140 nařízení (ES) č. 1234/2007 až na množství uvedené v kolonkách 17 a 18 této licence (prováděcí nařízení (EU) č. 1273/2011)

—

:

danų kalba

:

Nedsættelse på 30,77 % af den told, der er fastsat i artikel 140 i forordning (EF) nr. 1234/2007, op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011)

—

:

vokiečių kalba

:

Zollsatz ermäßigt um 30,77 % des in Artikel 140 der Verordnung (EG) Nr. 1234/2007 festgesetzten Zollsatzes bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011)

—

:

estų kalba

:

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 140 kindlaks määratud tollimaks, mida on alandatud 30,77 % võrra käesoleva sertifikaadi lahtrites 17 ja 18 märgitud kogusteni (määrus (EL) nr 1273/2011)

—

:

graikų kalba

:

Δασμός μειωμένος κατά 30,77 % του δασμού που καθορίζεται στο άρθρο 140 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1234/2007, μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011]

—

:

anglų kalba

:

Reduced rate of duty of 30,77 % of the duty set in Article 140 of Regulation (EC) No 1234/2007 up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011)

—

:

prancūzų kalba

:

droit réduit de 30,77 % du droit fixé à l’article 140 du règlement (CE) no 1234/2007 jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011]

—

:

italų kalba

:

Dazio ridotto in ragione del 30,77 % del dazio fissato all’articolo 140 del regolamento (CE) n. 1234/2007 fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011]

—

:

latvių kalba

:

Ievedmuitas nodoklis samazināts par 30,77 %, salīdzinot ar nodokli, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 140. pantā, līdz šīs licences 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011)

—

:

lietuvių kalba

:

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 140 straipsnyje nustatyto muito mokesčio sumažinimas 30,77 % mažesniems kiekiams nei nurodyta šios licencijos 17 ir 18 skiltyse (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011)

—

:

vengrų kalba

:

Az 1234/2007/EK rendelet 140. cikkében meghatározott vám 30,77 %-os csökkentett vámja az ezen bizonyítvány 17. és 18. rovatában megjelölt mennyiségig (1273/2011/EU végrehajtási rendelet)

—

:

maltiečių kalba

:

Dazju mnaqqas ta’ 30,77 % tad-dazju fiss fl-Artikolu 140 tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 sal-kwantità indikata fis-sezzjoni 17 u 18 ta’ dan iċ-ċertifikat (Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011)

—

:

nyderlandų kalba

:

Recht verlaagd met 30,77 % van het in artikel 140 van Verordening (EG) nr. 1234/2007 vastgestelde recht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011)

—

:

lenkų kalba

:

Obniżona stawka celna odpowiadająca 30,77 % stawki określonej w art. 140 rozporządzenia (WE) nr 1234/2007 do ilości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011)

—

:

portugalų kalba

:

Direito reduzido de 30,77 % do direito fixado no artigo 140.o do Regulamento (CE) n.o 1234/2007 até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011]

—

:

rumunų kalba

:

Drept redus cu 30,77 % din dreptul stabilit de articolul 140 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență (Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011)

—

:

slovakų kalba

:

Clo znížené o 30,77 % cla stanoveného článkom 140 nariadenia (ES) č. 1234/2007 až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1273/2011)

—

:

slovėnų kalba

:

Dajatev, znižana za 30,77 % od dajatve iz člena 140 Uredbe (ES) št. 1234/2007 do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (EU) št. 1273/2011)

—

:

suomių kalba

:

Tulli, jonka määrää on alennettu 30,77 % asetuksen (EY) N:o 1234/2007 140 artiklassa vahvistetusta tullista tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1273/2011)

—

:

švedų kalba

:

Tullsatsen nedsatt med 30,77 % av den tullsats som anges i artikel 140 i förordning (EG) nr 1234/2007 upp till den mängd som anges i fält 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011).

---

VIII PRIEDAS

4 straipsnio 4 dalies d punkte nurodyti įrašai

| — | : | bulgarų kalba | : | Освободено от мито до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (член 1, параграф 1, буква г) от Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | ispanų kalba | : | Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011, artículo 1, apartado 1, letra d)] |
| — | : | čekų kalba | : | Osvobození od cla až do množství stanoveného v kolonkách 17 a 18 této licence (čl. 1 odst. 1 písm. d) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011) |
| — | : | danų kalba | : | Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, artikel 1, stk. 1, litra d)) |
| — | : | vokiečių kalba | : | Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe d) |
| — | : | estų kalba | : | Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EL) nr 1273/2011) artikli 1 lõike 1 punkt d) |
| — | : | graikų kalba | : | Δασμολογική ατέλεια μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011 άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο δ)] |
| — | : | anglų kalba | : | Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011, Article 1(1)(d)), |
| — | : | prancūzų kalba | : | exemption du droit de douane jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011, article 1er, paragraphe 1, point d)] |
| — | : | italų kalba | : | Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011, articolo 1, paragrafo 1, lettera d)] |
| — | : | latvių kalba | : | Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs licences 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 1. panta 1. punkta d) apakšpunkts) |
| — | : | lietuvių kalba | : | Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 skiltyse nurodyto kiekio (Reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies d punktas) |
| — | : | vengrų kalba | : | Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (1273/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikk (1) bekezdés d) pont) |
| — | : | maltiečių kalba | : | Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti (Artikolu 1, paragrafu 1, punt d) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011) |
| — | : | nyderlandų kalba | : | Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (artikel 1, lid 1, onder d), van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | lenkų kalba | : | Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (art. 1 ust. 1 lit. d) rozporządzenia (UE) nr 1273/2011) |
| — | : | portugalų kalba | : | Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011, alínea d) do n.o 1 do artigo 1.o] |
| — | : | rumunų kalba | : | Scutit de drepturi vamale până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență [Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011, articolul 1 alineatul (1) litera (d)] |
| — | : | slovakų kalba | : | Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (článok 1 ods. 1 písm. d) vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1273/2011) |
| — | : | slovėnų kalba | : | Izvzetje od carine do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (člen 1(1)(d) Uredbe (EU) št. 1273/2011) |
| — | : | suomių kalba | : | Tullivapaa tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1273/2011 1 artiklan 1 kohdan d alakohta) |
| — | : | švedų kalba | : | Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011, artikel 1.1 d). |

—

:

bulgarų kalba

:

Освободено от мито до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (член 1, параграф 1, буква г) от Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011)

—

:

ispanų kalba

:

Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011, artículo 1, apartado 1, letra d)]

—

:

čekų kalba

:

Osvobození od cla až do množství stanoveného v kolonkách 17 a 18 této licence (čl. 1 odst. 1 písm. d) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011)

—

:

danų kalba

:

Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, artikel 1, stk. 1, litra d))

—

:

vokiečių kalba

:

Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe d)

—

:

estų kalba

:

Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EL) nr 1273/2011) artikli 1 lõike 1 punkt d)

—

:

graikų kalba

:

Δασμολογική ατέλεια μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011 άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο δ)]

—

:

anglų kalba

:

Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011, Article 1(1)(d)),

—

:

prancūzų kalba

:

exemption du droit de douane jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011, article 1er, paragraphe 1, point d)]

—

:

italų kalba

:

Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011, articolo 1, paragrafo 1, lettera d)]

—

:

latvių kalba

:

Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs licences 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 1. panta 1. punkta d) apakšpunkts)

—

:

lietuvių kalba

:

Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 skiltyse nurodyto kiekio (Reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies d punktas)

—

:

vengrų kalba

:

Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (1273/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikk (1) bekezdés d) pont)

—

:

maltiečių kalba

:

Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti (Artikolu 1, paragrafu 1, punt d) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011)

—

:

nyderlandų kalba

:

Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (artikel 1, lid 1, onder d), van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011)

—

:

lenkų kalba

:

Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (art. 1 ust. 1 lit. d) rozporządzenia (UE) nr 1273/2011)

—

:

portugalų kalba

:

Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011, alínea d) do n.o 1 do artigo 1.o]

—

:

rumunų kalba

:

Scutit de drepturi vamale până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență [Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011, articolul 1 alineatul (1) litera (d)]

—

:

slovakų kalba

:

Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (článok 1 ods. 1 písm. d) vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1273/2011)

—

:

slovėnų kalba

:

Izvzetje od carine do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (člen 1(1)(d) Uredbe (EU) št. 1273/2011)

—

:

suomių kalba

:

Tullivapaa tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1273/2011 1 artiklan 1 kohdan d alakohta)

—

:

švedų kalba

:

Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011, artikel 1.1 d).

---

IX PRIEDAS

4 straipsnio 4 dalies e punkte nurodyti įrašai:

| — | : | bulgarų kalba | : | Освободено от мито до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (член 1, параграф 1, буква д) от Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | ispanų kalba | : | Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011, artículo 1, apartado 1, letra e)] |
| — | : | čekų kalba | : | Osvobození od cla až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (čl. 1 odst. 1 písm. e) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011) |
| — | : | danų kalba | : | Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, artikel 1, stk. 1, litra e)) |
| — | : | vokiečių kalba | : | Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe e) |
| — | : | estų kalba | : | Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EL) nr 1273/2011) artikli 1 lõike 1 punkt e) |
| — | : | graikų kalba | : | Δασμολογική ατέλεια μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011, άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο ε)] |
| — | : | anglų kalba | : | Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011, Article 1(1)(e)) |
| — | : | prancūzų kalba | : | exemption du droit de douane jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011, article 1er, paragraphe 1, point e)] |
| — | : | italų kalba | : | Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011, articolo 1, paragrafo 1, lettera e)] |
| — | : | latvių kalba | : | Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs licences 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 1. panta 1. punkta e) apakšpunkts) |
| — | : | lietuvių kalba | : | Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 skiltyse nurodyto kiekio (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011, 1 straipsnio 1 dalies e punktas) |
| — | : | vengrų kalba | : | Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig ([1273/2011/EU] végrehajtási rendelet 1. cikk (1) bekezdés e) pont) |
| — | : | maltiečių kalba | : | Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti (Artikolu 1, paragrafu 1, punt e) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011) |
| — | : | nyderlandų kalba | : | Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (artikel 1, lid 1, onder e), van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011) |
| — | : | lenkų kalba | : | Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011, art. 1 ust. 1 lit. e)) |
| — | : | portugalų kalba | : | Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011, alínea e) do n.o 1 do artigo 1.o] |
| — | : | rumunų kalba | : | Scutit de drepturi vamale până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență [Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011, articolul 1 alineatul (1) litera (e)] |
| — | : | slovakų kalba | : | Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (článok 1 ods. 1 písm. e) vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1273/2011) |
| — | : | slovėnų kalba | : | Izvzetje od carine do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (člen 1(1)(e) Uredbe (EU) št. 1273/2011) |
| — | : | suomių kalba | : | Tullivapaa tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1273/2011 1 artiklan 1 kohdan e alakohta) |
| — | : | švedų kalba | : | Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011, artikel 1.1 e). |

—

:

bulgarų kalba

:

Освободено от мито до максимално количество, посочено в графи 17 и 18 от настоящата лицензия (член 1, параграф 1, буква д) от Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011)

—

:

ispanų kalba

:

Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento de Ejecución (UE) no 1273/2011, artículo 1, apartado 1, letra e)]

—

:

čekų kalba

:

Osvobození od cla až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (čl. 1 odst. 1 písm. e) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011)

—

:

danų kalba

:

Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, artikel 1, stk. 1, litra e))

—

:

vokiečių kalba

:

Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1273/2011, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe e)

—

:

estų kalba

:

Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EL) nr 1273/2011) artikli 1 lõike 1 punkt e)

—

:

graikų kalba

:

Δασμολογική ατέλεια μέχρι την ποσότητα που αναγράφεται στις θέσεις 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1273/2011, άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο ε)]

—

:

anglų kalba

:

Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Implementing Regulation (EU) No 1273/2011, Article 1(1)(e))

—

:

prancūzų kalba

:

exemption du droit de douane jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement d'exécution (UE) no 1273/2011, article 1er, paragraphe 1, point e)]

—

:

italų kalba

:

Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento di esecuzione (UE) n. 1273/2011, articolo 1, paragrafo 1, lettera e)]

—

:

latvių kalba

:

Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs licences 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 1. panta 1. punkta e) apakšpunkts)

—

:

lietuvių kalba

:

Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 skiltyse nurodyto kiekio (Reglamentas (ES) Nr. 1273/2011, 1 straipsnio 1 dalies e punktas)

—

:

vengrų kalba

:

Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig ([1273/2011/EU] végrehajtási rendelet 1. cikk (1) bekezdés e) pont)

—

:

maltiečių kalba

:

Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti (Artikolu 1, paragrafu 1, punt e) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1273/2011)

—

:

nyderlandų kalba

:

Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (artikel 1, lid 1, onder e), van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1273/2011)

—

:

lenkų kalba

:

Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w polach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (UE) nr 1273/2011, art. 1 ust. 1 lit. e))

—

:

portugalų kalba

:

Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento de Execução (UE) n.o 1273/2011, alínea e) do n.o 1 do artigo 1.o]

—

:

rumunų kalba

:

Scutit de drepturi vamale până la concurența cantității menționate în căsuțele 17 și 18 din prezenta licență [Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011, articolul 1 alineatul (1) litera (e)]

—

:

slovakų kalba

:

Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie (článok 1 ods. 1 písm. e) vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1273/2011)

—

:

slovėnų kalba

:

Izvzetje od carine do količine, navedene v rubrikah 17 in 18 tega dovoljenja (člen 1(1)(e) Uredbe (EU) št. 1273/2011)

—

:

suomių kalba

:

Tullivapaa tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 ilmoitettuun määrään asti (täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1273/2011 1 artiklan 1 kohdan e alakohta)

—

:

švedų kalba

:

Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011, artikel 1.1 e).

---

X PRIEDAS

Panaikinamas reglamentas ir jo vėlesni pakeitimai

| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 327/98
  (OL L 37, 1998 2 11, p. 5) | |
| --- | --- |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 648/98
  (OL L 88, 1998 3 24, p. 3) | |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2458/2001
  (OL L 331, 2001 12 15, p. 10) | |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1950/2005
  (OL L 312, 2005 11 29, p. 18) | tik 7 straipsnis |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2152/2005
  (OL L 342, 2005 12 24, p. 30) | tik 1 straipsnis |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 965/2006
  (OL L 176, 2006 6 30, p. 12) | |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1996/2006
  (OL L 398, 2006 12 30, p. 1) | tik 9 straipsnis |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2019/2006
  (OL L 384, 2006 12 29, p. 48) | tik 2 straipsnis |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 488/2007
  (OL L 114, 2007 5 1, p. 13) | tik danų, suomių ir švedų kalboms |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1538/2007
  (OL L 337, 2007 12 21, p. 49) | |

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 327/98

(OL L 37, 1998 2 11, p. 5)

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 648/98

(OL L 88, 1998 3 24, p. 3)

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2458/2001

(OL L 331, 2001 12 15, p. 10)

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1950/2005

(OL L 312, 2005 11 29, p. 18)

tik 7 straipsnis

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2152/2005

(OL L 342, 2005 12 24, p. 30)

tik 1 straipsnis

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 965/2006

(OL L 176, 2006 6 30, p. 12)

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1996/2006

(OL L 398, 2006 12 30, p. 1)

tik 9 straipsnis

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2019/2006

(OL L 384, 2006 12 29, p. 48)

tik 2 straipsnis

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 488/2007

(OL L 114, 2007 5 1, p. 13)

tik danų, suomių ir švedų kalboms

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1538/2007

(OL L 337, 2007 12 21, p. 49)

---

XI PRIEDAS

ATITIKMENŲ LENTELĖ

| Reglamentas (EB) Nr. 327/98 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1–6 straipsniai | 1–6 straipsniai |
| 7 straipsnio 1 ir 2 dalys | 7 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 7 straipsnio 4 dalis | 7 straipsnio 3 dalis |
| 7 straipsnio 5 dalis | 7 straipsnio 4 dalis |
| 8 straipsnis | 8 straipsnis |
| 9 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė | 9 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė |
| 9 straipsnio 1 dalies pirma ir antra įtraukos | 9 straipsnio 1 dalies a ir b punktai |
| 9 straipsnio 2 ir 3 dalys | 9 straipsnio 2 ir 3 dalys |
| 10 straipsnis | — |
| — | 10 straipsnis |
| 11 straipsnis | 11 straipsnis |
| I priedas | II priedas |
| II priedas | III priedas |
| IV priedas | IV priedas |
| V priedas | V priedas |
| VI priedas | VI priedas |
| VII priedas | VII priedas |
| VIII priedas | VIII priedas |
| IX priedas | I priedas |
| XI priedas | IX priedas |
| — | X priedas |
| — | XI priedas |

Reglamentas (EB) Nr. 327/98

Šis reglamentas

1–6 straipsniai

1–6 straipsniai

7 straipsnio 1 ir 2 dalys

7 straipsnio 1 ir 2 dalys

7 straipsnio 4 dalis

7 straipsnio 3 dalis

7 straipsnio 5 dalis

7 straipsnio 4 dalis

8 straipsnis

8 straipsnis

9 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė

9 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė

9 straipsnio 1 dalies pirma ir antra įtraukos

9 straipsnio 1 dalies a ir b punktai

9 straipsnio 2 ir 3 dalys

9 straipsnio 2 ir 3 dalys

10 straipsnis

—

—

10 straipsnis

11 straipsnis

11 straipsnis

I priedas

II priedas

II priedas

III priedas

IV priedas

IV priedas

V priedas

V priedas

VI priedas

VI priedas

VII priedas

VII priedas

VIII priedas

VIII priedas

IX priedas

I priedas

XI priedas

IX priedas

—

X priedas

—

XI priedas

---

| 8.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/24

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1274/2011

2011 m. gruodžio 7 d.

dėl 2012 m., 2013 m. ir 2014 m. suderintos daugiametės Sąjungos kontrolės programos, skirtos užtikrinti, kad nebūtų viršijama didžiausia leidžiamoji pesticidų likučių koncentracija augaliniuose ir gyvūniniuose maisto produktuose bei ant jų, ir įvertinti pesticidų likučių poveikį vartotojams

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantį Tarybos direktyvą 91/414/EEB (1), ypač į jo 28 ir 29 straipsnius,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1213/2008 (2) nustatyta pirmoji suderinta daugiametė Bendrijos programa 2009, 2010 ir 2011 m. Programa tęsiama pagal vėlesnius Komisijos reglamentus. Paskutinis reglamentas – 2010 m. spalio 12 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 915/2010 dėl 2011 m., 2012 m. ir 2013 m. suderintos daugiametės Sąjungos kontrolės programos, skirtos užtikrinti, kad nebūtų viršijama didžiausia leidžiamoji pesticidų likučių koncentracija augaliniuose ir gyvūniniuose maisto produktuose bei ant jų, ir įvertinti pesticidų likučių poveikį vartotojams (3); |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1213/2008 (2) nustatyta pirmoji suderinta daugiametė Bendrijos programa 2009, 2010 ir 2011 m. Programa tęsiama pagal vėlesnius Komisijos reglamentus. Paskutinis reglamentas – 2010 m. spalio 12 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 915/2010 dėl 2011 m., 2012 m. ir 2013 m. suderintos daugiametės Sąjungos kontrolės programos, skirtos užtikrinti, kad nebūtų viršijama didžiausia leidžiamoji pesticidų likučių koncentracija augaliniuose ir gyvūniniuose maisto produktuose bei ant jų, ir įvertinti pesticidų likučių poveikį vartotojams (3);

| (2) | Sąjungoje trisdešimt – keturiasdešimt maisto produktų yra pagrindinės mitybos sudedamosios dalys. Kadangi pesticidų naudojimas per trejus metus labai pasikeičia, pesticidų tuose maisto produktuose stebėsenos ciklo trukmė turėtų būti treji metai, kad būtų galima įvertinti jų poveikį vartotojams ir Sąjungos teisės aktų taikymą; |
| --- | --- |

(2)

Sąjungoje trisdešimt – keturiasdešimt maisto produktų yra pagrindinės mitybos sudedamosios dalys. Kadangi pesticidų naudojimas per trejus metus labai pasikeičia, pesticidų tuose maisto produktuose stebėsenos ciklo trukmė turėtų būti treji metai, kad būtų galima įvertinti jų poveikį vartotojams ir Sąjungos teisės aktų taikymą;

| (3) | remiantis binominiu tikimybių skirstiniu galima suskaičiuoti, kad, atlikus 642 mėginių tyrimą, didesniu nei 99 proc. patikimumu galima nustatyti mėginį, kuriame pesticidų likučių koncentracija viršija nustatymo ribą (NR), jei ne mažiau kaip 1 proc. produktų yra tą ribą viršijančių likučių. Šių mėginių surinkimo prievolė turėtų būti proporcingai padalyta valstybėms narėms pagal gyventojų skaičių; per vienerius metus turėtų būti paimta mažiausiai 12 kiekvieno produkto mėginių; |
| --- | --- |

(3)

remiantis binominiu tikimybių skirstiniu galima suskaičiuoti, kad, atlikus 642 mėginių tyrimą, didesniu nei 99 proc. patikimumu galima nustatyti mėginį, kuriame pesticidų likučių koncentracija viršija nustatymo ribą (NR), jei ne mažiau kaip 1 proc. produktų yra tą ribą viršijančių likučių. Šių mėginių surinkimo prievolė turėtų būti proporcingai padalyta valstybėms narėms pagal gyventojų skaičių; per vienerius metus turėtų būti paimta mažiausiai 12 kiekvieno produkto mėginių;

| (4) | 2009 m. ES oficialiosios kontrolės programos analizės rezultatai (4) parodė, kad ant žemės ūkio produktų esama daugiau tam tikrų pesticidų nei anksčiau, o tai reiškia, kad pasikeitė tų pesticidų naudojimo tendencijos. Siekiant į kontrolės programą įtraukti tipinę naudojamų pesticidų imtį, į ją reikėtų įtraukti ne tik tuos pesticidus, kuriems taikytas Reglamentas (ES) Nr. 915/2010, bet ir pirmiau minėtus pesticidus; |
| --- | --- |

(4)

2009 m. ES oficialiosios kontrolės programos analizės rezultatai (4) parodė, kad ant žemės ūkio produktų esama daugiau tam tikrų pesticidų nei anksčiau, o tai reiškia, kad pasikeitė tų pesticidų naudojimo tendencijos. Siekiant į kontrolės programą įtraukti tipinę naudojamų pesticidų imtį, į ją reikėtų įtraukti ne tik tuos pesticidus, kuriems taikytas Reglamentas (ES) Nr. 915/2010, bet ir pirmiau minėtus pesticidus;

| (5) | 2012 m. tam tikrų pesticidų, ypač tų, kurie į kontrolės programą įtraukiami šiuo reglamentu, arba tų, kurių likučių koncentraciją labai sunku apibrėžti, tyrimai turėtų būti atliekami savanoriškai, kad oficialiosios laboratorijos turėtų pakankamai laiko įteisinti tų pesticidų analizės metodus, jeigu jos dar nėra to padariusios; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. tam tikrų pesticidų, ypač tų, kurie į kontrolės programą įtraukiami šiuo reglamentu, arba tų, kurių likučių koncentraciją labai sunku apibrėžti, tyrimai turėtų būti atliekami savanoriškai, kad oficialiosios laboratorijos turėtų pakankamai laiko įteisinti tų pesticidų analizės metodus, jeigu jos dar nėra to padariusios;

| (6) | kai pesticidų likučių apibrėžtis apima kitas veikliąsias medžiagas, metabolitus arba irimo produktus, prireikus apie tuos metabolitus turėtų būti pranešta atskirai; |
| --- | --- |

(6)

kai pesticidų likučių apibrėžtis apima kitas veikliąsias medžiagas, metabolitus arba irimo produktus, prireikus apie tuos metabolitus turėtų būti pranešta atskirai;

| (7) | „Metodo įteisinimo ir pesticidų liekanų maiste ir pašaruose tyrimų kokybės kontrolės tvarkos“ aprašas paskelbtas Komisijos interneto svetainėje (5). Valstybėms narėms turėtų būti leista, laikantis tam tikrų sąlygų, naudoti kokybinius atrankinės patikros metodus; |
| --- | --- |

(7)

„Metodo įteisinimo ir pesticidų liekanų maiste ir pašaruose tyrimų kokybės kontrolės tvarkos“ aprašas paskelbtas Komisijos interneto svetainėje (5). Valstybėms narėms turėtų būti leista, laikantis tam tikrų sąlygų, naudoti kokybinius atrankinės patikros metodus;

| (8) | valstybės narės, Komisija ir EFSA sutarė dėl įgyvendinamųjų priemonių, susijusių su valstybių narių informacijos teikimu, kaip antai standartinis mėginių aprašas (SMA) (6), kuriuo valstybės narės naudosis teikdamos pesticidų likučių tyrimų rezultatus; |
| --- | --- |

(8)

valstybės narės, Komisija ir EFSA sutarė dėl įgyvendinamųjų priemonių, susijusių su valstybių narių informacijos teikimu, kaip antai standartinis mėginių aprašas (SMA) (6), kuriuo valstybės narės naudosis teikdamos pesticidų likučių tyrimų rezultatus;

| (9) | imant mėginius turėtų būti taikoma 2002 m. liepos 11 d. Komisijos direktyva 2002/63/EB, nustatanti Bendrijos mėginių ėmimo metodus oficialiai kontroliuojant pesticidų likučius augalinės ir gyvūninės kilmės produktuose ir ant jų bei panaikinanti Direktyvą 79/700/EEB (7), kurioje pateikti Codex Alimentarius komisijos rekomenduojami mėginių ėmimo metodai ir darbo tvarka; |
| --- | --- |

(9)

imant mėginius turėtų būti taikoma 2002 m. liepos 11 d. Komisijos direktyva 2002/63/EB, nustatanti Bendrijos mėginių ėmimo metodus oficialiai kontroliuojant pesticidų likučius augalinės ir gyvūninės kilmės produktuose ir ant jų bei panaikinanti Direktyvą 79/700/EEB (7), kurioje pateikti Codex Alimentarius komisijos rekomenduojami mėginių ėmimo metodai ir darbo tvarka;

| (10) | būtina įvertinti, ar neviršijama didžiausia likučių kūdikių maiste koncentracija, nustatyta 2006 m. gruodžio 22 d. Komisijos direktyvos 2006/141/EB dėl pradinių mišinių kūdikiams ir tolesnio maitinimo mišinių (8) 10 straipsnyje ir 2006 m. gruodžio 5 d. Komisijos direktyvos 2006/125/EB dėl perdirbtų grūdinių maisto produktų ir maisto kūdikiams bei mažiems vaikams (9) 7 straipsnyje, atsižvelgiant tik į Reglamente (EB) Nr. 396/2005 nurodytas likučių apibrėžtis; |
| --- | --- |

(10)

būtina įvertinti, ar neviršijama didžiausia likučių kūdikių maiste koncentracija, nustatyta 2006 m. gruodžio 22 d. Komisijos direktyvos 2006/141/EB dėl pradinių mišinių kūdikiams ir tolesnio maitinimo mišinių (8) 10 straipsnyje ir 2006 m. gruodžio 5 d. Komisijos direktyvos 2006/125/EB dėl perdirbtų grūdinių maisto produktų ir maisto kūdikiams bei mažiems vaikams (9) 7 straipsnyje, atsižvelgiant tik į Reglamente (EB) Nr. 396/2005 nurodytas likučių apibrėžtis;

| (11) | taip pat būtina įvertinti galimą bendrąjį, kaupiamąjį ir sinergetinį pesticidų poveikį, kai bus parengti tokio vertinimo metodai. Pirmiausia reikėtų įvertinti kai kuriuos organofosfatus, karbamatus, triazolus ir piretroidus, kaip nurodyta I priede; |
| --- | --- |

(11)

taip pat būtina įvertinti galimą bendrąjį, kaupiamąjį ir sinergetinį pesticidų poveikį, kai bus parengti tokio vertinimo metodai. Pirmiausia reikėtų įvertinti kai kuriuos organofosfatus, karbamatus, triazolus ir piretroidus, kaip nurodyta I priede;

| (12) | dėl vienos medžiagos likučių nustatymo metodų: valstybės narės gali įvykdyti savo tyrimų atlikimo prievoles pasitelkdamos oficialiąsias laboratorijas, kurios jau turi reikiamus įteisintus metodus; |
| --- | --- |

(12)

dėl vienos medžiagos likučių nustatymo metodų: valstybės narės gali įvykdyti savo tyrimų atlikimo prievoles pasitelkdamos oficialiąsias laboratorijas, kurios jau turi reikiamus įteisintus metodus;

| (13) | valstybės narės kasmet iki rugpjūčio 31 d. turėtų pateikti informaciją apie ankstesnius kalendorinius metus; |
| --- | --- |

(13)

valstybės narės kasmet iki rugpjūčio 31 d. turėtų pateikti informaciją apie ankstesnius kalendorinius metus;

| (14) | kad būtų išvengta painiavos dėl nuoseklių daugiamečių programų sutapimų ir siekiant teisinio tikrumo Reglamentas (ES) Nr. 915/2010 turėtų būti panaikintas. Tačiau jis turėtų būti toliau taikomas 2011 m. tirtiems mėginiams; |
| --- | --- |

(14)

kad būtų išvengta painiavos dėl nuoseklių daugiamečių programų sutapimų ir siekiant teisinio tikrumo Reglamentas (ES) Nr. 915/2010 turėtų būti panaikintas. Tačiau jis turėtų būti toliau taikomas 2011 m. tirtiems mėginiams;

| (15) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(15)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Valstybės narės 2012 m., 2013 m. ir 2014 m. ima produktų ir pesticidų derinių, nurodytų I priede, mėginius ir atlieka jų tyrimus.

Kiekvieno produkto mėginių skaičius nurodytas II priede.

2 straipsnis

1.   Partija, iš kurios turi būti imami mėginiai, parenkama atsitiktinės atrankos būdu.

Mėginių ėmimo tvarka, įskaitant vienetų skaičių, atitinka Direktyvos 2002/63/EB reikalavimus.

2.   Mėginiai tiriami pagal Reglamente (EB) Nr. 396/2005 nurodytas likučių apibrėžtis. Jeigu tame reglamente konkrečios tam tikro pesticido likučių apibrėžties nėra, taikoma šio reglamento I priede nustatyta likučių apibrėžtis.

3 straipsnis

1.   2012 m., 2013 m. ir 2014 m. tirtų mėginių tyrimų rezultatus valstybės narės pateikia atitinkamai iki 2013 m., 2014 m. ir 2015 m. rugpjūčio 31 d. Šie rezultatai pateikiami pagal III priede pateiktą standartinį mėginių aprašą (SMA).

2.   Kai pesticidų likučių apibrėžtis apima veikliąsias medžiagas, metabolitus ir (arba) skilimo ar reakcijos produktus, valstybės narės praneša apie tyrimų rezultatus pagal teisinę likučių apibrėžtį. Likučių apibrėžtyje paminėtų visų pagrindinių izomerų arba metabolitų tyrimų rezultatai pateikiami atskirai, jeigu jie vertinami atskirai.

4 straipsnis

Reglamentas (ES) Nr. 915/2010 panaikinamas.

Tačiau jis toliau taikomas 2011 m. tirtiems mėginiams.

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2012 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 70, 2005 3 16, p. 1.

1

(2)  OL L 328, 2008 12 6, p. 9.

2

(3)  OL L 269, 2010 10 13, p. 8.

3

(4)  2009 m. Europos Sąjungos pesticidų likučių koncentracijos maisto produktuose ataskaita. EFSA leidinys, 2011 m. 9(11):2430 [529 p.], http://ec.europa.eu/food/plant/protection/pesticides/docs/2009_eu_report_ppesticide_residues_food_en.pdf.

4

(5)  Dokumentas Nr. SANCO/10684/2009, 2010 m. sausio 1 d., http://ec.europa.eu/food/plant/protection/resources/qualcontrol_en.pdf.

5

(6)  Visų SMA duomenų rinkimo bendrosios EFSA gairės pateikiamos 2010 m. EFSA leidinyje 8(1):1457 [54 p.], http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1457.htm.

6

(7)  OL L 187, 2002 7 16, p. 30.

7

(8)  OL L 401, 2006 12 30, p. 1.

8

(9)  OL L 339, 2006 12 6, p. 16.

9

---

PRIEDAS I

| A dalis. | Pesticidų ir produktų deriniai, kurie turi būti stebimi augaliniuose produktuose ir ant jų |
| --- | --- |

A dalis.

Pesticidų ir produktų deriniai, kurie turi būti stebimi augaliniuose produktuose ir ant jų

2012 m.

2013 m.

2014 m.

Pastabos

2,4-D

(2)

(3)

(1)

(8) pastaba

Likučių apibrėžtis: 2,4-D ir jo esterių suma, išreikšta kaip 2,4-D.

2012 m. 2,4-D laisvoji rūgštis tiriama baklažanuose, žiediniuose kopūstuose ir valgomosiose vynuogėse, 2013 m. – abrikosuose ir vyninėse vynuogėse, 2014 m. – apelsinuose / mandarinuose. Kituose produktuose šio pesticido likučių koncentracija tiriama savanoriškai.

2-fenilfenolis

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Abamektinas

(2)

(3)

(1)

(8) pastaba

Likučių apibrėžtis: avermektino B1a, avermektino B1b ir avermektino B1a delta-8,9 izomero suma.

2012 m. avermektino B1a delta-8,9 izomeras tiriamas savanoriškai.

Acefatas

(2)

(3)

(1)

Acetamipridas

(2)

(3)

(1)

Akrinatrinas

(2)

(3)

(1)

Aldikarbas

(2)

(3)

(1)

Amitrazas

(2)

(3)

(1)

Likučių apibrėžtis: amitrazas, įskaitant metabolitus, kuriuose yra 2,4-dimetilanilino dalis, išreikšta amitrazu.

2012 m. tiriama saldžiuosiuose pipiruose, 2013 m. – obuoliuose ir pomidoruose, 2014 m. – kriaušėse. Kituose produktuose šio pesticido likučių koncentracija tiriama savanoriškai.

Pripažįstama, jeigu amitrazas (bepakaitis junginys) ir jo daugiapakopio likučių nustatymo metodo metabolitai 2,4 -dimetil formanilidas (DMF) ir N-(2,4 –dimetilfenil)-N′-metil formamidas (DMPF) yra tiriami ir pranešami atskirai.

Amitrolas

(2)

(3)

(1)

(9) pastaba

Metilazinfosas

(2)

(3)

(1)

Azoksistrobinas

(2)

(3)

(1)

Benfurakarbas

(2)

(3)

(1)

Greitas ir visiškas skilimas į karbofuraną ir 3-hidroksikarbofuraną. Bepakaitis junginys (benfurakarbas) tiriamas savanoriškai.

Bifentrinas

(2)

(3)

(1)

Bifenilas

(2)

(3)

(1)

Bitertanolis

(2)

(3)

(1)

Boskalidas

(2)

(3)

(1)

Bromido jonai

(2)

(3)

(1)

2012 m. tiriama tik saldžiuosiuose pipiruose, 2013 m. – salotose ir pomidoruose, 2014 m. – ryžiuose. Kituose produktuose šio pesticido likučių koncentracija tiriama savanoriškai.

Brompropilatas

(2)

(3)

(1)

Bromukonazolis

(2)

(3)

(1)

(9) pastaba

Bupirimatas

(2)

(3)

(1)

Buprofezinas

(2)

(3)

(1)

Kaptanas

(2)

(3)

(1)

Kaptano ir folpeto sumos specifinė likučių apibrėžtis taikoma sėklavaisiams, braškėms, avietėms, serbentams, pomidorams ir pupelėms, o kitų produktų atveju likučių apibrėžtis apima tik kaptaną.

Kaptanas ir folpetas pranešamas atskirai ir kaip suma, kaip sutarta SMA.

Karbarilas

(2)

(3)

(1)

Karbendazimas

(2)

(3)

(1)

Karbofuranas

(2)

(3)

(1)

Karbosulfanas

(2)

(3)

(1)

Greitas ir žymus skilimas į karbofuraną ir 3-hidroksikarbofuraną. Bepakaitis junginys (karbosulfanas) tiriamas savanoriškai.

Chlorantraniliprolis

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Chlorfenapiras

(2)

(3)

(1)

Chlorfenvinfosas

(2)

(3)

(1)

(9) pastaba

Chlormekvatas

(2)

(3)

(1)

2012 m. tiriama baklažanuose, valgomosiose vynuogėse ir kviečiuose, 2013 m. – rugiuose / avižose, pomidoruose ir vyninėse vynuogėse, 2014 m. – morkose, kriaušėse, ryžiuose ir kvietiniuose miltuose. Kituose produktuose šio pesticido likučių koncentracija tiriama savanoriškai.

Chlortalonilas

(2)

(3)

(1)

Chlorprofamas

(2)

(3)

(1)

(8) pastaba

Likučių apibrėžtis: chlorprofamas ir 3-chloranilinas, išreikštas kaip chlorprofamas.

Tiriant bulves (2014 m.) likučių apibrėžtis taikoma tik bepakaičiam junginiui.

Chlorpirifosas

(2)

(3)

(1)

Metilchlorpirifosas

(2)

(3)

(1)

Klofentezinas

(2)

(3)

(1)

Netiriama grūduose.

Klotianidinas

(2)

(3)

(1)

Ciflutrinas

(2)

(3)

(1)

Cimoksanilas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Cipermetrinas

(2)

(3)

(1)

Ciprokonazolis

(2)

(3)

(1)

Ciprodinilas

(2)

(3)

(1)

Ciromazinas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Deltametrinas (cis-deltametrinas)

(2)

(3)

(1)

Diazinonas

(2)

(3)

(1)

Dichlofluanidas

(2)

(3)

(1)

(9) ir (8) pastabos

Likučių apibrėžtis taikoma tik bepakaičiam junginiui. DMSA metabolitas (N,N-dimetil-N-fenilsulfamidas) stebimas ir pranešamas, jei įteisinamas metodas.

Dichlorvosas

(2)

(3)

(1)

Dikloranas

(2)

(3)

(1)

Dikofolis

(2)

(3)

(1)

Netiriama grūduose.

Dikrotofosas

(2)

(3)

(1)

Likučių apibrėžtis taikoma tik bepakaičiam junginiui.

2012 m. tiriama baklažanuose ir žiediniuose kopūstuose, 2014 m. – pupelėse. Kituose produktuose šio pesticido likučių koncentracija tiriama savanoriškai.

Dietofenkarbas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Difenokonazolis

(2)

(3)

(1)

Diflubenzuronas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Dimetoatas

(2)

(3)

(1)

Likučių apibrėžtis: dimetoato ir ometoato suma, išreikšta kaip dimetoatas. Dimetoatas ir ometoatas pranešamas atskirai ir kaip suma, kaip sutarta SMA.

Dimetomorfas

(2)

(3)

(1)

Netiriama grūduose.

Dinikonazolas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Difenilaminas

(2)

(3)

(1)

Ditianonas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Ditiokarbamatas

(2)

(3)

(1)

Likučių apibrėžtis: ditiokarbamatai, išreikšti kaip CS2, įskaitant manebą, mankozebą, metiramą, propinebą, tiramą ir ziramą.

Tiriama visuose išvardytuose produktuose, išskyrus apelsinų sultis ir alyvuogių aliejų.

Dodinas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Endosulfanas

(2)

(3)

(1)

EPN

(2)

(3)

(1)

Epoksikonazolis

(2)

(3)

(1)

Etefonas

(2)

(3)

(1)

2012 m. tiriama apelsinų sultyse, saldžiuosiuose pipiruose, kviečiuose ir valgomosiose vynuogėse, 2013 m. – obuoliuose, rugiuose / avižose, pomidoruose ir vyninėse vynuogėse, 2014 m. – apelsinuose / mandarinuose, ryžiuose ir kvietiniuose miltuose. Kituose produktuose šio pesticido likučių koncentracija tiriama savanoriškai.

Etionas

(2)

(3)

(1)

Etirimolis

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Netiriama grūduose.

Etofenproksas

(2)

(3)

(1)

Etoprofosas

(2)

(3)

(1)

Famoksadonas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Fenamifosas

(2)

(3)

(1)

Fenamidonas

(2)

(3)

(1)

Fenarimolis

(2)

(3)

(1)

Netiriama grūduose.

Fenazakvinas

(2)

(3)

(1)

Netiriama grūduose.

Fenbukonazolis

(2)

(3)

(1)

Fenbutatino oksidas

(2)

(3)

(1)

(8) pastaba

2012 m. tiriama baklažanuose, saldžiuosiuose pipiruose ir valgomosiose vynuogėse, 2013 m. – obuoliuose ir pomidoruose, 2014 m. – apelsinuose / mandarinuose ir kriaušėse. Kituose produktuose šio pesticido likučių koncentracija tiriama savanoriškai.

Fenheksamidas

(2)

(3)

(1)

Fenitrotionas

(2)

(3)

(1)

Fenoksikarbas

(2)

(3)

(1)

Fenpropatrinas

(2)

(3)

(1)

Fenpropimorfas

(2)

(3)

(1)

Fenpiroksimatas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Fentionas

(2)

(3)

(1)

(9) pastaba

Fenvaleratas / esfenvaleratas (bendras kiekis)

(2)

(3)

(1)

Fipronilas

(2)

(3)

(1)

(8) pastaba

Likučių apibrėžtis: fipronilo ir sulfono metabolito (MB46136) suma, išreikšta kaip fipronilas.

Fluazifopas

(2)

(3)

(1)

(8) pastaba

Likučių apibrėžtis: p-butilfluazifopas ((laisvoji ir konjuguotoji) fluazifopo rūgštis).

Fluazifopo laisvoji rūgštis ir butilo esteris 2012 m. tiriami žiediniuose kopūstuose, žirniuose ir saldžiuosiuose pipiruose, 2013 m. – gūžiniuose kopūstuose ir braškėse, 2014 m. – pupelėse, morkose, bulvėse ir špinatuose. Kituose produktuose šio pesticido likučių koncentracija tiriama savanoriškai.

Fludioksonilas

(2)

(3)

(1)

Flufenoksuronas

(2)

(3)

(1)

Fluopiramas

(3)

(1)

(7) pastaba

Flukvinkonazolas

(2)

(3)

(1)

(9) pastaba

Flusilazolas

(2)

(3)

(1)

Flutriafolas

(2)

(3)

(1)

Folpetas

(2)

(3)

(1)

Kaptano ir folpeto sumos specifinė likučių apibrėžtis taikoma sėklavaisiams, braškėms, avietėms, serbentams, pomidorams ir pupelėms, o kitų produktų atveju likučių apibrėžtis apima tik folpetą.

Folpetas ir kaptanaras pranešamas atskirai ir kaip suma, kaip sutarta SMA.

Formetanatas

(2)

(3)

(1)

(9) pastaba

Likučių apibrėžtis: formetanato ir jo druskų suma, išreikšta kaip formetanato hidrochloridas.

Formotionas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Fostiazatas

(2)

(3)

(1)

(9) pastaba

Glifosatas

(2)

(3)

(1)

2012 m. tiriama kviečiuose, 2013 m. – rugiuose / avižose, 2014 m. – kvietiniuose miltuose. Kituose produktuose šio pesticido likučių koncentracija tiriama savanoriškai.

Haloksifopas, įskaitant haloksifopą-R

(2)

(3)

(1)

(8) pastaba

Likučių apibrėžtis: haloksifopo-R metilo esteris, haloksifopas-R ir haloksifopo-R junginiai, išreikšti kaip haloksifopas-R.

2012 m. haloksifopo laisvoji rūgštis tiriama žiediniuose kopūstuose ir žirniuose, 2013 m. – gūžiniuose kopūstuose ir braškėse, 2014 m. – ankštinėse pupelėse, morkose, bulvėse ir špinatuose. Kituose produktuose šio pesticido likučių koncentracija tiriama savanoriškai.

Heksakonazolas

(2)

(3)

(1)

Heksitiazoksas

(2)

(3)

(1)

Netiriama grūduose.

Imazalilas

(2)

(3)

(1)

Imidaklopridas

(2)

(3)

(1)

Indoksakarbas

(2)

(3)

(1)

Iprodionas

(2)

(3)

(1)

Iprovalikarbas

(2)

(3)

(1)

Izokarbofosas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba Likučių apibrėžtis taikoma tik bepakaičiam junginiui.

Metilizofenfosas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Izoprokarbas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Krezoksimetilas

(2)

(3)

(1)

Lambda-cihalotrinas

(2)

(3)

(1)

Linuronas

(2)

(3)

(1)

(9) pastaba

Lufenuronas

(2)

(3)

(1)

Malationas

(2)

(3)

(1)

Mandipropamidas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Mepanipirimas

(2)

(3)

(1)

(8) pastaba

Likučių apibrėžtis: mepanipirimas ir jo metabolitas 2-anilino-4-(2-hidroksipropil)-6-metilpirimidinas, išreikštas kaip mepanipirimas.

Mepikvatas

(2)

(3)

(1)

Tiriama 2012 m. kviečiuose, 2013 m. – rugiuose / avižose ir pomidoruose, 2014 m. – kriaušėse, ryžiuose ir kvietiniuose miltuose. Kituose produktuose šio pesticido likučių koncentracija tiriama savanoriškai.

Meptildinokapas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Likučių apibrėžtis: 2,4- DNOPC ir 2,4-DNOP suma, išreikšta kaip meptildinokapas.

Metalaksilas

(2)

(3)

(1)

Metkonazolis

(2)

(3)

(1)

Metamidofosas

(2)

(3)

(1)

Metidationas

(2)

(3)

(1)

Metiokarbas

(2)

(3)

(1)

Metomilas

(2)

(3)

(1)

Metomilas ir tiodikarbas pranešamas atskirai ir kaip suma, kaip sutarta SMA.

Metoksichloras

(2)

(3)

(1)

(9) pastaba

Metoksifenozidas

(2)

(3)

(1)

Metobromuronas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Likučių apibrėžtis taikoma tik bepakaičiam junginiui.

Monokrotofosas

(2)

(3)

(1)

Miklobutanilas

(2)

(3)

(1)

Nitenpiramas

(2)

(3)

(1)

2012 m. tiriama saldžiuosiuose pipiruose, 2013 m. – persikuose, 2014 m. – agurkuose ir ankštinėse pupelėse. Kituose produktuose šio pesticido likučių koncentracija tiriama savanoriškai.

Likučių apibrėžtis taikoma tik bepakaičiam junginiui.

Oksadiksilas

(2)

(3)

(1)

Oksamilas

(2)

(3)

(1)

Metiloksidemetonas

(2)

(3)

(1)

Paklobutrazolas

(2)

(3)

(1)

Parationas

(2)

(3)

(1)

Metilparationas

(2)

(3)

(1)

(9) pastaba

Penkonazolis

(2)

(3)

(1)

Pencikuronas

(2)

(3)

(1)

Pendimetalinas

(2)

(3)

(1)

Fentoatas

(2)

(3)

(1)

Fozalonas

(2)

(3)

(1)

Fosmetas

(2)

(3)

(1)

Foksimas

(2)

(3)

(1)

(9) pastaba

Pirimikarbas

(2)

(3)

(1)

Metilpirimifosas

(2)

(3)

(1)

Prochlorazas

(2)

(3)

(1)

Likučių apibrėžtis: prochlorazo ir jo metabolitų, kuriuose yra 2,4,6-trichlorfenolio dalis, suma, išreikšta kaip prochlorazas.

Procimidonas

(2)

(3)

(1)

Profenofosas

(2)

(3)

(1)

Propamokarbas

(2)

(3)

(1)

2012 m. tiriama baklažanuose, žiediniuose kopūstuose ir saldžiuosiuose pipiruose, 2013 m. – obuoliuose, gūžiniuose kopūstuose, salotose, valgomosiose vynuogėse ir pomidoruose, 2014 m. – pupelėse, morkose, agurkuose, apelsinuose / klementinuose, bulvėse ir braškėse. Kituose produktuose šio pesticido likučių koncentracija tiriama savanoriškai.

Propargitas

(2)

(3)

(1)

Propikonazolas

(2)

(3)

(1)

Propoksuras

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Propizamidas

(2)

(3)

(1)

Protiokonazolas

(2)

(3)

(1)

(9) pastaba

Likučių apibrėžtis: protiokonazolas-destio.

Protiofosas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Likučių apibrėžtis taikoma tik bepakaičiam junginiui.

Pimetrozinas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

2012 m. tiriama savanoriškai (daugiausia baklažanuose ir saldžiuosiuose pipiruose). 2013 m. tiriama gūžiniuose kopūstuose, salotose, braškėse ir pomidoruose, 2014 m. – agurkuose. Kituose produktuose šio pesticido likučių koncentracija tiriama savanoriškai.

Piraklostrobinas

(2)

(3)

(1)

Piretrinai

(2)

(3)

(1)

(8) pastaba

Piridabenas

(2)

(3)

(1)

Pirimetanilas

(2)

(3)

(1)

Piriproksifenas

(2)

(3)

(1)

Chinoksifenas

(2)

(3)

(1)

Rotenonas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Spinozadas

(2)

(3)

(1)

Spirodiklofenas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Spiromesifen

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Spiroksaminas

(2)

(3)

(1)

Tau-fluvalinatas

(2)

(3)

(1)

Tebukonazolis

(2)

(3)

(1)

Tebufenozidas

(2)

(3)

(1)

Tebufenpiradas

(2)

(3)

(1)

Netiriama grūduose.

Teflubenzuronas

(2)

(3)

(1)

Teflutrinas

(2)

(3)

(1)

Terbutilazinas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Tetrakonazolis

(2)

(3)

(1)

Tetradifonas

(2)

(3)

(1)

Netiriama grūduose.

Tetrametrinas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Likučių apibrėžtis taikoma tik bepakaičiam junginiui.

Tiabendazolas

(2)

(3)

(1)

Tiaklopridas

(2)

(3)

(1)

Tiametoksamas

(2)

(3)

(1)

Likučių apibrėžtis: tiametoksamo ir klotianidino suma, išreikšta kaip tiametoksamas.

tiametoksamas ir klotianidinas pranešamas atskirai ir kaip suma, kaip sutarta SMA.

Metiltiofanatas

(2)

(3)

(1)

Metiltolklofosas

(2)

(3)

(1)

Tolilfluanidas

(2)

(3)

(1)

Netiriama grūduose.

Triadimefonas ir triadimenolas

(2)

(3)

(1)

Likučių apibrėžtis: triadimefono ir triadimenolo suma.

triadimefonas ir triadimenolas pranešamas atskirai ir kaip suma, kaip sutarta SMA.

Triazofosas

(2)

(3)

(1)

Trichlorfonas

(2)

(3)

(1)

(7) pastaba

Trifloksistrobinas

(2)

(3)

(1)

Triflumuronas

(2)

(3)

(1)

Trifluralinas

(2)

(3)

(1)

Tritikonazolis

(2)

(3)

(1)

Vinklozolinas

(2)

(3)

(1)

(8) pastaba

Netiriama grūduose.

Likučių apibrėžtis: vinklozolino ir visų metabolitų, kuriuose yra 3,5-dichloranilino dalis, suma, išreikšta kaip vinklozolinas.

Zoksamidas

(2)

(3)

(1)

| B dalis. | Pesticidų ir produktų deriniai, kurie turi būti stebimi gyvūniniuose produktuose ir ant jų |
| --- | --- |

B dalis.

Pesticidų ir produktų deriniai, kurie turi būti stebimi gyvūniniuose produktuose ir ant jų

2012 m.

2013 m.

2014 m.

Pastabos

Aldrinas ir dieldrinas

(4)

(5)

(6)

Likučių apibrėžtis: aldrino ir dieldrino suma, išreikšta kaip dieldrinas.

Etilazinfosas

(4)

(5)

(6)

Bifentrinas

(4)

(5)

(6)

Biksafenas

(4)

(5)

(6)

(7) pastaba

Tiriama savanoriškai kiaušiniuose (2012 m.), piene ir kiaulienoje (2013 m.).

Boskalidas

(4)

(5)

(6)

(7) pastaba

Likučių apibrėžtis: boskalido ir M 510F01, įskaitant jo junginius, suma, išreikšta boskalidu.

Boskalido bepakaitis junginys tiriamas savanoriškai svieste (2012 m.) ir piene (2013 m.).

Karbendazimas ir metiltiofanatas, išreikštas karbendazimu

(5)

(6)

Likučių apibrėžtis: karbendazimas ir metiltiofanatas, išreikštas kaip karbendazimas.

Nuo 2013 m. karbendazimas tiriamas savanoriškai.

Chlordanas

(4)

(5)

(6)

Likučių apibrėžtis: cis- ir trans-izomerų bei oksichlordano suma, išreikšta kaip chlordanas.

Chlormekvatas

(5)

(6)

Nuo 2013 m. tiriama savanoriškai karvės piene.

Chlorbenzilatas

(4)

(5)

(6)

(7) pastaba

Chlorprofamas

(4)

(5)

(6)

(7) pastaba

Likučių apibrėžtis: chlorprofamas ir 4’-hidroksichlorprofamo-O-sulfoninė rūgštis (4-HSA), išreikšta kaip chlorprofamas.

2012 m. tiriama savanoriškai svieste, 2013 m. – piene.

Chlorpirifosas

(4)

(5)

(6)

Metilchlorpirifosas

(4)

(5)

(6)

Klopiralidas

(6)

2012–2013 m. produktai netiriami.

Ciflutrinas

(4)

(5)

(6)

Likučių apibrėžtis: ciflutrinas, įskaitant kitus jo izomerų mišinius (izomerų suma) (F).

Cipermetrinas

(4)

(5)

(6)

Likučių apibrėžtis: cipermetrinas, įskaitant kitus jo izomerų mišinius (izomerų suma).

Ciprokonazolis

(6)

2012–2013 m. produktai netiriami.

2014 m. tiriama savanoriškai.

DDT

(4)

(5)

(6)

Likučių apibrėžtis: p,p′-DDT, o,p′-DDT, p,p′-DDE ir p,p′ -DDD (TDE) suma, išreikšta kaip DDT (F).

Deltametrinas

(4)

(5)

(6)

Likučių apibrėžtis: cis-deltametrinas.

Diazinonas

(4)

(5)

(6)

Dikamba

(6)

2012–2013 m. produktai netiriami.

2014 m. tiriama savanoriškai.

Dichlorpropas (įsk. dichlorpropą-P)

(6)

2012–2013 m. produktai netiriami.

2014 m. tiriama savanoriškai.

Endosulfanas

(4)

(5)

(6)

Likučių apibrėžtis: alfa ir beta izomerų bei endosulfano sulfato suma, išreikšta kaip endosulfanas.

Endrinas

(4)

(5)

(6)

Epoksikonazolis

(6)

2012–2013 m. produktai netiriami.

2014 m. tiriama savanoriškai.

Etofenproksas

(4)

(5)

(6)

(7) pastaba

Tiriama savanoriškai svieste (2012 m.) ir piene (2013 m.).

Famoksadonas

(4)

(5)

(6)

(7) pastaba

Tiriama savanoriškai svieste (2012 m.) ir piene (2013 m.).

Fenpropidinas

(6)

2012–2013 m. produktai netiriami.

Likučių apibrėžtis: fenpropidino ir CGA289267 suma, išreikšta kaip fenpropidinas.

2014 m. tiriama savanoriškai.

Fenpropimorfas

(5)

(6)

Likučių apibrėžtis: fenpropimorfkarboksirūgštis (BF 421-2), išreikšta kaip fenpropimorfas.

2013 m. tiriama savanoriškai kiaulienoje.

Fentionas

(4)

(5)

(6)

Likučių apibrėžtis: fentiono ir jo deguonies analogo, jų sulfoksidų ir sulfono suma, išreikšta kaip bepakaitis junginys (F).

Fenvaleratas/esfenvaleratas

(4)

(5)

(6)

Fluazifopas

(5)

(6)

Likučių apibrėžtis: p-butilfluazifopas ((laisvoji ir konjuguotoji) fluazifopo rūgštis).

2013 m. tiriama savanoriškai piene.

Flukvinkonazolas

(4)

(5)

(6)

(7) pastaba

2012 m. tiriama savanoriškai svieste.

Fluopiramas

(5)

(6)

(7) pastaba

Fluroksipiras

(6)

Flusilazolas

(5)

(6)

2012 m. produktuose netiriama.

Likučių apibrėžtis: flusilazolo ir jo metabolito IN-F7321 ([bis-(4-fluorofenil)metil]silanolio) suma, išreikšta kaip flusilazolas (F).

2013 m. tiriama savanoriškai kiaulienoje.

Amonio gliufosinatas

(6)

2012–2013 m. produktai netiriami.

Likučių apibrėžtis: gliufosinato, jo druskų, MPP ir NAG suma, išreikšta kaip gliufosinato ekvivalentai.

2014 m. tiriama savanoriškai.

Glifosatas

(6)

2012–2013 m. produktai netiriami.

2014 m. tiriama savanoriškai.

Haloksifopas

(4)

(5)

(6)

(7) pastaba

Likučių apibrėžtis: haloksifopas-R ir haloksifopo-R junginiai, išreikšti kaip haloksifopas-R (F).

Tiriama savanoriškai svieste (2012 m.) ir piene (2013 m.).

Heptachloras

(4)

(5)

(6)

Likučių apibrėžtis: heptachloro ir heptachloro epoksido suma, išreikšta kaip heptachloras.

Heksachlorbenzenas

(4)

(5)

(6)

Heksachlorcikloheksanas (HCH), alfa izomeras

(4)

(5)

(6)

Heksachlorcikloheksanas (HCH), beta izomeras

(4)

(5)

(6)

Heksachlorcikloheksanas (HCH), (gama izomeras) (lindanas) (F)

(4)

(5)

(6)

Indoksakarbas

(4)

(5)

(6)

(7) pastaba

Likučių apibrėžtis: indoksakarbas kaip S ir R izomerų suma.

Tiriama savanoriškai svieste (2012 m.) ir piene (2013 m.).

Joksinilas

(5)

(6)

Likučių apibrėžtis: joksinilo, jo druskų ir esterių suma, išreikšta kaip joksinilas (F).

2013 m. tiriama savanoriškai kiaulienoje.

Maleino hidrazidas

(4)

(5)

(6)

(7) pastaba

Likučių apibrėžtis tiriant pieną ir pieno produktus: maleino hidrazidas ir jo junginiai, išreikšti maleino hidrazidu.

2013 m. savanoriškai tiriama karvės piene.

2012 m. savanoriškai tiriama kiaušiniuose.

Mepikvatas

(6)

2012–2013 m. produktai netiriami.

2014 m. tiriama savanoriškai.

Metaflumizonas

(4)

(5)

(6)

(7) pastaba

Likučių apibrėžtis: E- ir Z- izomerų suma.

2012 m. tiriama savanoriškai kiaušiniuose.

Metazachloras

(6)

2012–2013 m. produktai netiriami.

Likučių apibrėžtis: metazachloras, įskaitant skilimo ir reakcijos produktus, kurie gali būti išreiškiami 2,6-dimetilanilinu, bendrai apskaičiuojami kaip metazachloras.

Metidationas

(4)

(5)

(6)

Metoksichloras

(4)

(5)

(6)

Parationas

(4)

(5)

(6)

Metilparationas

(4)

(5)

(6)

Likučių apibrėžtis: metilparationo ir metilparaoksono suma, išreikšta kaip metilparationas.

Permetrinas

(4)

(5)

(6)

Likučių apibrėžtis: cis- ir trans-permetrino suma.

Metilpirimifosas

(4)

(5)

(6)

Prochlorazas

(5)

(6)

Likučių apibrėžtis: prochlorazo ir jo metabolitų, kuriuose yra 2,4,6-trichlorfenolio dalis, suma, išreikšta kaip prochlorazas.

2013 m. tiriama savanoriškai kiaulienoje.

Profenofosas

(4)

(5)

(6)

Protiokonazolas

(6)

2012–2013 m. produktai netiriami.

Likučių apibrėžtis: protiokonazolas-destio.

Pirazofosas

(4)

(5)

(6)

Piridatas

(6)

2012–2013 m. produktai netiriami.

Likučių apibrėžtis: piridato, jo hidrolizės produkto CL 9673 (6-chloro-4-hidroksi-3-fenilpiridazino) ir CL 9673 hidrolizuotų junginių suma, išreikšta kaip piridatas.

Resmetrinas

(4)

(5)

(6)

Likučių apibrėžtis: izomerų suma (F).

Spinozadas

(6)

2012–2013 m. produktai netiriami.

Likučių apibrėžtis: spinozino A ir spinozino D suma, išreikšta kaip spinozadas (F).

Spiroksaminas

(5)

(6)

Likučių apibrėžtis: spiroksaminkarboksirūgštis, išreikšta kaip spiroksaminas.

2013 m. tiriama savanoriškai piene.

Tau-fluvalinatas

(4)

(5)

(6)

Tiriama savanoriškai svieste (2012 m.) ir piene (2013 m.).

Tebukonazolis

(6)

2012–2013 m. produktai netiriami.

2014 m. tiriama savanoriškai.

Tetrakonazolis

(4)

(5)

(6)

Tiriama savanoriškai svieste (2012 m.) ir piene (2013 m.).

Tiaklopridas

(6)

2012–2013 m. produktai netiriami.

2014 m. tiriama savanoriškai.

Topramezonas

(6)

(7) pastaba

2012–2013 m. produktai netiriami.

Likučių apibrėžtis: BAS 670H.

Triazofosas

(4)

(5)

(6)

---

(1)  Ankštinės pupelės (šviežios arba šaldytos), morkos, agurkai, apelsinai arba mandarinai, kriaušės, bulvės, ryžiai, špinatai (švieži arba šaldyti) ir kvietiniai miltai.

(2)  Baklažanai, bananai, žiediniai kopūstai arba brokoliai, valgomosios vynuogės, apelsinų sultys, aižyti žirniai (švieži arba šaldyti), pipirai (saldieji), kviečiai ir grynas alyvuogių aliejus (aliejaus perdirbimo koeficientas = 5, atsižvelgiant į standartinę alyvuogių aliejaus produkcijos išeigą – 20 % surinktų alyvuogių).

(3)  Obuoliai, gūžiniai kopūstai, daržiniai porai, salotos, pomidorai, persikai, įskaitant nektarinus ir panašius hibridus; rugiai arba avižos, braškės ir vyninės vynuogės (raudonosios arba baltosios).

(4)  Sviestas, vištų kiaušiniai.

(5)  Karvės pienas, kiauliena.

(6)  Paukštiena, kepenys (galvijų ir kitų atrajotojų, kiaulių ir paukščių).

(7)  2012 m. tiriama savanoriškai.

(8)  Medžiagos, kurių likučius sunku apibrėžti. Šias medžiagas oficialiosios laboratorijos analizuoja, kad nustatytų išsamią likučių apibrėžtį, atsižvelgdamos į savo galimybes ir pajėgumus, o rezultatus praneša, kaip sutarta SMA.

(9)  Medžiagos, kurių, kaip nurodyta 2009 m. oficialiosios kontrolės ataskaitoje, aptinkama nedaug. Tiria tos oficialiosios laboratorijos, kurios jau turi reikiamą įteisintą metodą. Jei laboratorija įteisinto metodo neturi, 2012–2013 m. jo įteisinti neprivaloma.

---

II PRIEDAS

1 straipsnyje nurodytas mėginių skaičius

| 1) | Mėginių, kurie turi būti paimti ir ištirti kiekvienoje valstybėje narėje, skaičius nurodytas 5 punkte pateiktoje lentelėje. |
| --- | --- |

1)

Mėginių, kurie turi būti paimti ir ištirti kiekvienoje valstybėje narėje, skaičius nurodytas 5 punkte pateiktoje lentelėje.

| 2) | 2012 m. kiekvienoje valstybėje narėje imami ir tiriami ne tik 5 punkte pateiktoje lentelėje nurodyti mėginiai, bet ir dešimt perdirbto grūdinio kūdikių maisto mėginių.
  2013 m. kiekvienoje valstybėje narėje imami ir tiriami ne tik minėtoje lentelėje nurodyti mėginiai, bet ir iš viso dešimt kūdikiams ir mažiems vaikams skirto maisto mėginių.
  2014 m. kiekvienoje valstybėje narėje imami ir tiriami ne tik minėtoje lentelėje nurodyti mėginiai, bet ir iš viso dešimt pradinių mišinių kūdikiams ir tolesnio maitinimo mišinių mėginių. |
| --- | --- |

2)

2012 m. kiekvienoje valstybėje narėje imami ir tiriami ne tik 5 punkte pateiktoje lentelėje nurodyti mėginiai, bet ir dešimt perdirbto grūdinio kūdikių maisto mėginių.

2013 m. kiekvienoje valstybėje narėje imami ir tiriami ne tik minėtoje lentelėje nurodyti mėginiai, bet ir iš viso dešimt kūdikiams ir mažiems vaikams skirto maisto mėginių.

2014 m. kiekvienoje valstybėje narėje imami ir tiriami ne tik minėtoje lentelėje nurodyti mėginiai, bet ir iš viso dešimt pradinių mišinių kūdikiams ir tolesnio maitinimo mišinių mėginių.

| 3) | Jei įmanoma, vienas kiekvieno produkto mėginys, kuris turi būti paimtas ir ištirtas pagal 5 punkte pateiktą lentelę, imamas iš ekologinio ūkio produktų. |
| --- | --- |

3)

Jei įmanoma, vienas kiekvieno produkto mėginys, kuris turi būti paimtas ir ištirtas pagal 5 punkte pateiktą lentelę, imamas iš ekologinio ūkio produktų.

| 4) | Valstybės narės, taikančios kelių medžiagų likučių nustatymo metodus, gali taikyti kokybinius atrankinės patikros metodus 15 proc. (arba mažiau) mėginių, kurie turi būti paimti ir ištirti pagal 5 punkte pateiktą lentelę. Jei valstybė narė taiko kokybinius atrankinės patikros metodus, likusius mėginius ji tiria naudodama kelių medžiagų likučių nustatymo metodus.
  Jei kokybinės atrankinės patikros rezultatai yra teigiami, valstybės narės, siekdamos įvertinti duomenis, taiko įprastinį tikslinį metodą. |
| --- | --- |

4)

Valstybės narės, taikančios kelių medžiagų likučių nustatymo metodus, gali taikyti kokybinius atrankinės patikros metodus 15 proc. (arba mažiau) mėginių, kurie turi būti paimti ir ištirti pagal 5 punkte pateiktą lentelę. Jei valstybė narė taiko kokybinius atrankinės patikros metodus, likusius mėginius ji tiria naudodama kelių medžiagų likučių nustatymo metodus.

Jei kokybinės atrankinės patikros rezultatai yra teigiami, valstybės narės, siekdamos įvertinti duomenis, taiko įprastinį tikslinį metodą.

| 5) | Mėginių skaičius pagal valstybes nares






  Valstybė narė | Mėginiai |
| --- | --- | --- |
| BE | 12 (1)

  15 (2) |
| BG | 12 (1)

  15 (2) |
| CZ | 12 (1)

  15 (2) |
| DK | 12 (1)

  15 (2) |
| DE | 93 |
| EE | 12 (1)

  15 (2) |
| EL | 12 (1)

  15 (2) |
| ES | 45 |
| FR | 66 |
| IE | 12 (1)

  15 (2) |
| IT | 65 |
| CY | 12 (1)

  15 (2) |
| LV | 12 (1)

  15 (2) |
| LT | 12 (1)

  15 (2) |
| LU | 12 (1)

  15 (2) |
| HU | 12 (1)

  15 (2) |
| MT | 12 (1)

  15 (2) |
| NL | 17 |
| AT | 12 (1)

  15 (2) |
| PL | 45 |
| PT | 12 (1)

  15 (2) |
| RO | 17 |
| SI | 12 (1)

  15 (2) |
| SK | 12 (1)

  15 (2) |
| FI | 12 (1)

  15 (2) |
| SE | 12 (1)

  15 (2) |
| UK | 66 |
| BENDRAS MAŽIAUSIAS MĖGINIŲ SKAIČIUS: 642 |

5)

Mėginių skaičius pagal valstybes nares

Valstybė narė

Mėginiai

BE

12 (1)

15 (2)

BG

12 (1)

15 (2)

CZ

12 (1)

15 (2)

DK

12 (1)

15 (2)

DE

93

EE

12 (1)

15 (2)

EL

12 (1)

15 (2)

ES

45

FR

66

IE

12 (1)

15 (2)

IT

65

CY

12 (1)

15 (2)

LV

12 (1)

15 (2)

LT

12 (1)

15 (2)

LU

12 (1)

15 (2)

HU

12 (1)

15 (2)

MT

12 (1)

15 (2)

NL

17

AT

12 (1)

15 (2)

PL

45

PT

12 (1)

15 (2)

RO

17

SI

12 (1)

15 (2)

SK

12 (1)

15 (2)

FI

12 (1)

15 (2)

SE

12 (1)

15 (2)

UK

66

BENDRAS MAŽIAUSIAS MĖGINIŲ SKAIČIUS: 642

---

(1)  Mažiausias mėginių skaičius taikant bet kurį vienos medžiagos likučių nustatymo metodą.

(2)  Mažiausias mėginių skaičius taikant kelių medžiagų likučių nustatymo metodą.

---

III PRIEDAS

| 1) | Maisto ir pašarų standartinis mėginių aprašas (SMA) – tai pesticidų likučių koncentracijos tyrimų rezultatų pranešimo formatas. |
| --- | --- |

1)

Maisto ir pašarų standartinis mėginių aprašas (SMA) – tai pesticidų likučių koncentracijos tyrimų rezultatų pranešimo formatas.

| 2) | SMA sudaro standartinių duomenų elementų (duomenų, apibūdinančių mėginių charakteristikas arba analizės rezultatus, kaip antai kilmės šalis, produktas, analizės metodas, aptikimo riba, rezultatas ir kt.) sąrašas, sunorminti terminai ir tvirtinimo taisyklės, kuriais siekiama pagerinti duomenų kokybę.

  1   lentelė


  Standartinio mėginių aprašo duomenų elementų sąrašas











  Elemento kodas | Elemento pavadinimas | Elemento žymuo | Duomenų tipas (1) | Sunorminti terminai | Aprašymas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| S.01 | labSampCode | Laboratorinio mėginio kodas | xs:string (20) | | Raidinis – skaitmeninis tiriamo mėginio kodas. |
| S.03 | lang | Kalba | xs:string (2) | LANG | Kalba, kuria užpildomi laisvos formos teksto laukeliai (ISO-639-1). |
| S.04 | sampCountry | Mėginio ėmimo šalis | xs:string (2) | COUNTRY | Šalis, kurioje paimtas mėginys (ISO 3166-1-alpha-2). |
| S.06 | origCountry | Produkto kilmės šalis | xs:string (2) | COUNTRY | Produkto kilmės šalis (ISO 3166-1-alpha-2 šalies kodas). |
| S.13 | prodCode | Produkto kodas | xs:string (20) | MATRIX | Tiriamas maisto produktas, aprašytas pagal MATRIX katalogą. |
| S.14 | prodText | Išsamus produkto aprašymas | xs:string (250) | | Laisvos formos tekstas, kuriuo aprašomas produktas, kurio mėginys tiriamas. Šis elementas yra privalomas, jeigu „produkto kodas“ yra „XXXXXXA“ (Nėra sąraše). |
| S.15 | prodProdMeth | Gamybos būdas | xs:string (5) | PRODMD | Kodas, kuriuo suteikiama papildomos informacijos apie tiriamo maisto produkto gamybos būdą. |
| S.17 | prodTreat | Produkto apdorojimas | xs:string(5) | PRODTR | Skirta maisto produkto apdorojimo būdui ar procesui aprašyti. |
| S.21 | prodCom | Pastaba apie produktą | xs:string (250) | | Papildoma informacija apie produktą, ypač informacija apie paruošimą namuose, jei yra. |
| S.28 | sampY | Mėginio paėmimo metai | xs:decimal (4,0) | | Mėginio paėmimo metai. |
| S.29 | sampM | Mėginio paėmimo mėnuo | xs:decimal (2,0) | | Mėginio paėmimo mėnuo. Jeigu mėginiai imami per tam tikrą laikotarpį, šiame laukelyje įrašomas pirmojo mėginio paėmimo mėnuo. |
| S.30 | sampD | Mėginio paėmimo diena | xs:decimal (2,0) | | Mėginio paėmimo diena. Jeigu mėginiai imami per tam tikrą laikotarpį, šiame laukelyje įrašomas pirmojo mėginio paėmimo diena. |
| S.31 | progCode | Programos numeris | xs:string (20) | | Siuntėjo programos ar projekto, pagal kurį paimtas tiriamas mėginys, unikalus identifikacinis kodas. |
| S.32 | progLegalRef | Programos rekvizitai | xs:string (100) | | Nuoroda į teisės aktą, kuriuo grindžiama programa, kuriai suteiktas programos numeris. |
| S.33 | progSampStrategy | Mėginių ėmimo strategija | xs:string (5) | SAMPSTR | Mėginių ėmimo strategija (2009 m. liepos mėn. redakcijos Eurostato mėginių ėmimo strategija), pagal kurią įgyvendinama programos kodą turinti programa ar projektas. |
| S.34 | progType | Mėginių ėmimo programos tipas | xs:string (5) | SRCTYP | Nurodomas programos, pagal kurią imti mėginiai, tipas. |
| S.35 | sampMethod | Mėginių ėmimo metodas | xs:string (5) | SAMPMD | Kodas, kuriuo nurodomas mėginių ėmimo metodas. |
| S.39 | sampPoint | Mėginio paėmimo vieta | xs:string (10) | SAMPNT | Maisto grandinės vieta, kurioje paimtas mėginys. (Dok. ESTAT/F5/ES/155 „Įmonių veiklos rūšių duomenų žodynas“). |
| L.01 | labCode | Laboratorija | xs:string (100) | | Laboratorijos kodas (nacionalinis laboratorijos kodas, jei yra). Šis kodas turi būti unikalus ir nesikeisti visuose pranešimuose. |
| L.02 | labAccred | Laboratorijos akreditacija | xs:string (5) | LABACC | Laboratorijos akreditacija pagal ISO/IEC 17025. |
| R.01 | resultCode | Rezultato kodas | xs:string (40) | | Tyrimo rezultato unikalus identifikacinis kodas (duomenų lentelės eilutė) perduotoje byloje. Rezultato kodas turi būti naudojamas organizacijos lygmeniu, ir jis bus toliau naudojamas siuntėjams atnaujinant / šalinant duomenis. |
| R.02 | analysisY | Tyrimo metai | xs:decimal (4,0) | | Tyrimo baigimo metai. |
| R.06 | paramCode | Parametro kodas | xs:string (20) | PARAM | Tyrimo parametras / analitė, aprašyti pagal PARAM katalogo medžiagų kodą. |
| R.07 | paramText | Parametro tekstas | xs:string (250) | | Laisvos formos tekstas, kuriuo apibūdinamas parametras. Šis elementas yra privalomas, jeigu „Parametro kodas“ yra „RF-XXXX-XXX-XXX“ (Nėra sąraše). |
| R.08 | paramType | Parametro tipas | xs:string (5) | PARTYP | Nurodomas, jeigu pranešamas parametras yra atskiras likutis / analitė, apibrėžtoji likučių suma arba dalis sumos. |
| R.12 | accredProc | Analizės metodo akreditacijos procedūra | xs:string (5) | MDSTAT | Naudojamo analizės metodo akreditacijos procedūra. |
| R.13 | resUnit | Rezultato vienetas | xs:string (5) | UNIT | Visi pranešami rezultatai išreiškiami mg/kg. |
| R.14 | resLOD | Aptikimo ribos rezultatas | xs:double | | Aptikimo riba, pranešama naudojant vienetą, kuriuo išreiškiamas kintamasis „Rezultato vienetas“. |
| R.15 | resLOQ | Kiekybinio nustatymo ribos rezultatas | xs:double | | Kiekybinio nustatymo riba, pranešama naudojant vienetą, kuriuo išreiškiamas kintamasis „Rezultato vienetas“. |
| R.18 | resVal | Rezultato vertė | xs:double | | Tyrimo rezultatas, pranešamas išreiškus jį mg/kg, jeigu resType = „VAL“. |
| R.19 | resValRec | Rezultato vertės atkūrimas | xs:double | | Atkuriamoji vertė, siejama su apskaičiuotąja koncentracija, išreikšta procentine dalimi (%), t. y. 100 reiškia 100 %. |
| R.20 | resValRecCorr | Rezultato vertė, patikslinta siekiant atsižvelgti į atkūrimą | xs:string (1) | YESNO | Nurodoma, jeigu rezultato vertė buvo koreguojama perskaičiuojant dėl atkūrimo. |
| R.21 | resValUncertSD | Rezultato vertės neapibrėžtis Standartinis nuokrypis | xs:double | | Standartinis nuokrypis, kuriuo įvertinama neapibrėžtis. |
| R.22 | resValUncert | Rezultato vertės neapibrėžtis | xs:double | | Nurodoma išplėstoji neapribrėžties (paprastai pasikliaujamasis intervalas yra 95 %) vertė, susijusi su apskaičiuotąja verte, išreikštu vienetu, pranešamu laukelyje „Rezultato vienetas“. |
| R.23 | moistPerc | Procentinė drėgmės dalis pirminiame mėginyje | xs:double | | Procentinė drėgmės dalis pirminiame mėginyje. |
| R.24 | fatPerc | Procentinė riebalų dalis pirminiame mėginyje | xs:double | | Procentinė riebalų dalis pirminiame mėginyje. |
| R.25 | exprRes | Rezultato išraiška | xs:string (5) | EXRES | Kodas, kuriuo nurodoma rezultato išraiška: visa masė, riebalų masė, sausoji masė ir kt. |
| R.27 | resType | Rezultato tipas | xs:string (3) | VALTYP | Nurodomas rezultato tipas, ar jį galima kiekybiškai išreikšti, ar ne. |
| R.28 | resLegalLimit | Teisės aktuose nustatyta rezultato riba | xs:double | | Pranešama produkto, kurio mėginys paimtas, įteisinta analitės riba. |
| R.29 | resLegalLimitType | Teisės aktuose nustatytos ribos tipas | xs:string(5) | LMTTYP | Taikomos įteisintos rezultato vertinimo ribos tipas. ML, MRPL, MRL, reagavimo riba ir pan. |
| R.30 | resEvaluation | Rezultatų įvertinimas | xs:string (5) | RESEVAL | Nurodoma, ar rezultatas viršija įteisintą ribą. |
| R.31 | actTakenCode | Veiksmai, kurių imtasi | xs:string (5) | ACTION | Aprašomi veiksmai, kurių imtasi įteisintos ribos viršijimo atveju. |
| R.32 | resComm | Pastabos apie rezultatą | xs:string (250) | | Papildomos pastabos apie šį analizės rezultatą. |

2)

SMA sudaro standartinių duomenų elementų (duomenų, apibūdinančių mėginių charakteristikas arba analizės rezultatus, kaip antai kilmės šalis, produktas, analizės metodas, aptikimo riba, rezultatas ir kt.) sąrašas, sunorminti terminai ir tvirtinimo taisyklės, kuriais siekiama pagerinti duomenų kokybę.

1   lentelė

Standartinio mėginių aprašo duomenų elementų sąrašas

Elemento kodas

Elemento pavadinimas

Elemento žymuo

Duomenų tipas (1)

Sunorminti terminai

Aprašymas

S.01

labSampCode

Laboratorinio mėginio kodas

xs:string (20)

Raidinis – skaitmeninis tiriamo mėginio kodas.

S.03

lang

Kalba

xs:string (2)

LANG

Kalba, kuria užpildomi laisvos formos teksto laukeliai (ISO-639-1).

S.04

sampCountry

Mėginio ėmimo šalis

xs:string (2)

COUNTRY

Šalis, kurioje paimtas mėginys (ISO 3166-1-alpha-2).

S.06

origCountry

Produkto kilmės šalis

xs:string (2)

COUNTRY

Produkto kilmės šalis (ISO 3166-1-alpha-2 šalies kodas).

S.13

prodCode

Produkto kodas

xs:string (20)

MATRIX

Tiriamas maisto produktas, aprašytas pagal MATRIX katalogą.

S.14

prodText

Išsamus produkto aprašymas

xs:string (250)

Laisvos formos tekstas, kuriuo aprašomas produktas, kurio mėginys tiriamas. Šis elementas yra privalomas, jeigu „produkto kodas“ yra „XXXXXXA“ (Nėra sąraše).

S.15

prodProdMeth

Gamybos būdas

xs:string (5)

PRODMD

Kodas, kuriuo suteikiama papildomos informacijos apie tiriamo maisto produkto gamybos būdą.

S.17

prodTreat

Produkto apdorojimas

xs:string(5)

PRODTR

Skirta maisto produkto apdorojimo būdui ar procesui aprašyti.

S.21

prodCom

Pastaba apie produktą

xs:string (250)

Papildoma informacija apie produktą, ypač informacija apie paruošimą namuose, jei yra.

S.28

sampY

Mėginio paėmimo metai

xs:decimal (4,0)

Mėginio paėmimo metai.

S.29

sampM

Mėginio paėmimo mėnuo

xs:decimal (2,0)

Mėginio paėmimo mėnuo. Jeigu mėginiai imami per tam tikrą laikotarpį, šiame laukelyje įrašomas pirmojo mėginio paėmimo mėnuo.

S.30

sampD

Mėginio paėmimo diena

xs:decimal (2,0)

Mėginio paėmimo diena. Jeigu mėginiai imami per tam tikrą laikotarpį, šiame laukelyje įrašomas pirmojo mėginio paėmimo diena.

S.31

progCode

Programos numeris

xs:string (20)

Siuntėjo programos ar projekto, pagal kurį paimtas tiriamas mėginys, unikalus identifikacinis kodas.

S.32

progLegalRef

Programos rekvizitai

xs:string (100)

Nuoroda į teisės aktą, kuriuo grindžiama programa, kuriai suteiktas programos numeris.

S.33

progSampStrategy

Mėginių ėmimo strategija

xs:string (5)

SAMPSTR

Mėginių ėmimo strategija (2009 m. liepos mėn. redakcijos Eurostato mėginių ėmimo strategija), pagal kurią įgyvendinama programos kodą turinti programa ar projektas.

S.34

progType

Mėginių ėmimo programos tipas

xs:string (5)

SRCTYP

Nurodomas programos, pagal kurią imti mėginiai, tipas.

S.35

sampMethod

Mėginių ėmimo metodas

xs:string (5)

SAMPMD

Kodas, kuriuo nurodomas mėginių ėmimo metodas.

S.39

sampPoint

Mėginio paėmimo vieta

xs:string (10)

SAMPNT

Maisto grandinės vieta, kurioje paimtas mėginys. (Dok. ESTAT/F5/ES/155 „Įmonių veiklos rūšių duomenų žodynas“).

L.01

labCode

Laboratorija

xs:string (100)

Laboratorijos kodas (nacionalinis laboratorijos kodas, jei yra). Šis kodas turi būti unikalus ir nesikeisti visuose pranešimuose.

L.02

labAccred

Laboratorijos akreditacija

xs:string (5)

LABACC

Laboratorijos akreditacija pagal ISO/IEC 17025.

R.01

resultCode

Rezultato kodas

xs:string (40)

Tyrimo rezultato unikalus identifikacinis kodas (duomenų lentelės eilutė) perduotoje byloje. Rezultato kodas turi būti naudojamas organizacijos lygmeniu, ir jis bus toliau naudojamas siuntėjams atnaujinant / šalinant duomenis.

R.02

analysisY

Tyrimo metai

xs:decimal (4,0)

Tyrimo baigimo metai.

R.06

paramCode

Parametro kodas

xs:string (20)

PARAM

Tyrimo parametras / analitė, aprašyti pagal PARAM katalogo medžiagų kodą.

R.07

paramText

Parametro tekstas

xs:string (250)

Laisvos formos tekstas, kuriuo apibūdinamas parametras. Šis elementas yra privalomas, jeigu „Parametro kodas“ yra „RF-XXXX-XXX-XXX“ (Nėra sąraše).

R.08

paramType

Parametro tipas

xs:string (5)

PARTYP

Nurodomas, jeigu pranešamas parametras yra atskiras likutis / analitė, apibrėžtoji likučių suma arba dalis sumos.

R.12

accredProc

Analizės metodo akreditacijos procedūra

xs:string (5)

MDSTAT

Naudojamo analizės metodo akreditacijos procedūra.

R.13

resUnit

Rezultato vienetas

xs:string (5)

UNIT

Visi pranešami rezultatai išreiškiami mg/kg.

R.14

resLOD

Aptikimo ribos rezultatas

xs:double

Aptikimo riba, pranešama naudojant vienetą, kuriuo išreiškiamas kintamasis „Rezultato vienetas“.

R.15

resLOQ

Kiekybinio nustatymo ribos rezultatas

xs:double

Kiekybinio nustatymo riba, pranešama naudojant vienetą, kuriuo išreiškiamas kintamasis „Rezultato vienetas“.

R.18

resVal

Rezultato vertė

xs:double

Tyrimo rezultatas, pranešamas išreiškus jį mg/kg, jeigu resType = „VAL“.

R.19

resValRec

Rezultato vertės atkūrimas

xs:double

Atkuriamoji vertė, siejama su apskaičiuotąja koncentracija, išreikšta procentine dalimi (%), t. y. 100 reiškia 100 %.

R.20

resValRecCorr

Rezultato vertė, patikslinta siekiant atsižvelgti į atkūrimą

xs:string (1)

YESNO

Nurodoma, jeigu rezultato vertė buvo koreguojama perskaičiuojant dėl atkūrimo.

R.21

resValUncertSD

Rezultato vertės neapibrėžtis Standartinis nuokrypis

xs:double

Standartinis nuokrypis, kuriuo įvertinama neapibrėžtis.

R.22

resValUncert

Rezultato vertės neapibrėžtis

xs:double

Nurodoma išplėstoji neapribrėžties (paprastai pasikliaujamasis intervalas yra 95 %) vertė, susijusi su apskaičiuotąja verte, išreikštu vienetu, pranešamu laukelyje „Rezultato vienetas“.

R.23

moistPerc

Procentinė drėgmės dalis pirminiame mėginyje

xs:double

Procentinė drėgmės dalis pirminiame mėginyje.

R.24

fatPerc

Procentinė riebalų dalis pirminiame mėginyje

xs:double

Procentinė riebalų dalis pirminiame mėginyje.

R.25

exprRes

Rezultato išraiška

xs:string (5)

EXRES

Kodas, kuriuo nurodoma rezultato išraiška: visa masė, riebalų masė, sausoji masė ir kt.

R.27

resType

Rezultato tipas

xs:string (3)

VALTYP

Nurodomas rezultato tipas, ar jį galima kiekybiškai išreikšti, ar ne.

R.28

resLegalLimit

Teisės aktuose nustatyta rezultato riba

xs:double

Pranešama produkto, kurio mėginys paimtas, įteisinta analitės riba.

R.29

resLegalLimitType

Teisės aktuose nustatytos ribos tipas

xs:string(5)

LMTTYP

Taikomos įteisintos rezultato vertinimo ribos tipas. ML, MRPL, MRL, reagavimo riba ir pan.

R.30

resEvaluation

Rezultatų įvertinimas

xs:string (5)

RESEVAL

Nurodoma, ar rezultatas viršija įteisintą ribą.

R.31

actTakenCode

Veiksmai, kurių imtasi

xs:string (5)

ACTION

Aprašomi veiksmai, kurių imtasi įteisintos ribos viršijimo atveju.

R.32

resComm

Pastabos apie rezultatą

xs:string (250)

Papildomos pastabos apie šį analizės rezultatą.

---

(1)  Dvejybinių duomenų tipas atitinka IEEE dvejybinio tikslumo 64 bitų slankiojo kablelio tipą, dešimtainis reiškia pasirinktojo tikslumo dešimtainius skaičius, sekų duomenų tipas reiškia ženklų eilutes XML. xs duomenų tipas: dvejybiniai ir kiti skaitmeninių duomenų tipai, leidžiantys naudoti trupmenos skirtuką, kuris turi būti „.“ ir negali būti „ ,“.

---

| 8.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/44 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/44

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1275/2011

2011 m. gruodžio 7 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. gruodžio 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 58,7 |
| MA | 51,1 |
| MK | 68,6 |
| TN | 95,6 |
| TR | 87,5 |
| ZZ | 72,3 |
| 0707 00 05 | TR | 159,0 |
| ZZ | 159,0 |
| 0709 90 70 | MA | 41,1 |
| TR | 152,1 |
| ZZ | 96,6 |
| 0805 10 20 | AR | 29,4 |
| BR | 41,5 |
| MA | 56,6 |
| TR | 48,7 |
| UY | 42,5 |
| ZA | 55,6 |
| ZZ | 45,7 |
| 0805 20 10 | MA | 81,2 |
| ZZ | 81,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 32,0 |
| IL | 76,9 |
| JM | 129,1 |
| TR | 78,6 |
| ZZ | 79,2 |
| 0805 50 10 | TR | 54,3 |
| ZZ | 54,3 |
| 0808 10 80 | CA | 120,5 |
| CL | 90,0 |
| CN | 71,1 |
| US | 137,2 |
| ZA | 180,1 |
| ZZ | 119,8 |
| 0808 20 50 | CN | 56,5 |
| TR | 133,1 |
| ZZ | 94,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

58,7

MA

51,1

MK

68,6

TN

95,6

TR

87,5

ZZ

72,3

0707 00 05

TR

159,0

ZZ

159,0

0709 90 70

MA

41,1

TR

152,1

ZZ

96,6

0805 10 20

AR

29,4

BR

41,5

MA

56,6

TR

48,7

UY

42,5

ZA

55,6

ZZ

45,7

0805 20 10

MA

81,2

ZZ

81,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

32,0

IL

76,9

JM

129,1

TR

78,6

ZZ

79,2

0805 50 10

TR

54,3

ZZ

54,3

0808 10 80

CA

120,5

CL

90,0

CN

71,1

US

137,2

ZA

180,1

ZZ

119,8

0808 20 50

CN

56,5

TR

133,1

ZZ

94,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

III Kiti aktai

| 8.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/46 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/46

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 34/10/COL

2010 m. vasario 3 d.

kuriuo septyniasdešimt devintą kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują skyrių apie valstybės pagalbos taisyklių taikymą plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį ir 5 straipsnio 2 dalies b punktą,

kadangi:

pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 24 straipsnį Institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos;

pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą Institucija skelbia pranešimus arba gaires dėl EEE susitarime nagrinėjamų klausimų, jei tai aiškiai numatyta tame susitarime ar Priežiūros institucijos ir Teismo susitarime arba jei Institucija mano tai esant reikalinga;

Procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje Institucija priėmė 1994 m. sausio 19 d. (4);

2009 m. rugsėjo 30 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) paskelbė Komisijos komunikatą – Valstybės pagalbos taisyklių taikymo plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui Bendrijos gaires (5);

Komisijos komunikatas svarbus ir Europos ekonominei erdvei;

reikia užtikrinti vienodą EEE valstybės pagalbos taisyklių taikymą visoje Europos ekonominėje erdvėje;

pagal EEE susitarimo XV priedo pabaigoje esančio skyriaus „BENDROSIOS NUOSTATOS“ II punktą Institucija, pasikonsultavusi su Komisija, turi priimti aktus, atitinkančius Komisijos priimtus aktus;

Institucija pasikonsultavo su Komisija ir ELPA valstybėmis šiuo klausimu 2010 m. sausio 22 d. raštais (dok. Nr. 543740, 543741 ir 543742),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalbos gairės iš dalies keičiamos įtraukiant naują skyrių apie valstybės pagalbos taisyklių taikymą plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui. Naujasis skyrius pateikiamas šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Tekstas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2010 m. vasario 3 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Per SANDERUD

Pirmininkas

Kurt JÄGER

Kolegijos narys

---

(1)  Toliau – Institucija.

1

(2)  Toliau – EEE susitarimas.

2

(3)  Toliau – Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimas.

3

(4)  EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių ir Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo gairės, Institucijos priimtos ir išleistos 1994 m. sausio 19 d., paskelbtos
  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje L 231, 1994 9 3, p. 1 ir EEE priede Nr. 32, 1994 9 3, p. 1 su pakeitimais (toliau – Valstybės pagalbos gairės). Naujausia Valstybės pagalbos gairių versija skelbiama Institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines.

4

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

(5)  OL C 235, 2009 9 30, p. 7.

5

---

PRIEDAS

VALSTYBĖS PAGALBOS TAISYKLIŲ TAIKYMAS PLAČIAJUOSČIO RYŠIO TINKLŲ SPARČIAM DIEGIMUI
   (1)

1.   ĮVADAS

| (1) | Galimybė naudotis plačiajuosčiu ryšiu yra svarbiausias informacijos ir ryšių technologijų (toliau – IRT) plėtros, diegimo ir taikymo ūkyje ir visuomenės gyvenime veiksnys. Plačiajuostis ryšys svarbus strateginiu požiūriu, nes jis leidžia greičiau pritaikyti šias technologijas visų ekonomikos sektorių augimui ir inovacijoms juose skatinti, taip pat socialinei ir teritorinei sanglaudai didinti. Remdamasi Lisabonos strategija ir vėlesniais Europos Komisijos (toliau – Komisija) komunikatais (2), Institucija taip pat prisideda prie to, kad visi Europos piliečiai turėtų plačias galimybes naudotis plačiajuosčio ryšio paslaugomis. |
| --- | --- |

(1)

Galimybė naudotis plačiajuosčiu ryšiu yra svarbiausias informacijos ir ryšių technologijų (toliau – IRT) plėtros, diegimo ir taikymo ūkyje ir visuomenės gyvenime veiksnys. Plačiajuostis ryšys svarbus strateginiu požiūriu, nes jis leidžia greičiau pritaikyti šias technologijas visų ekonomikos sektorių augimui ir inovacijoms juose skatinti, taip pat socialinei ir teritorinei sanglaudai didinti. Remdamasi Lisabonos strategija ir vėlesniais Europos Komisijos (toliau – Komisija) komunikatais (2), Institucija taip pat prisideda prie to, kad visi Europos piliečiai turėtų plačias galimybes naudotis plačiajuosčio ryšio paslaugomis.

| (2) | Reikėtų prisiminti, kad dokumente „Valstybės pagalbos veiksmų planas – Mažesnė ir tikslingesnė valstybės pagalba: 2005–2009 m. valstybės pagalbos reformos programa“ (3) Komisija nurodė, jog tam tikromis aplinkybėmis valstybės pagalbos priemonės gali būti veiksmingos priemonės siekti bendrojo intereso tikslų. Teikiant valstybės pagalbą, galima išspręsti rinkos nepakankamumo problemą ir taip gerinti rinkos veikimą bei didinti konkurencingumą. Be to, kai rinkos duoda veiksmingų rezultatų, tačiau jie laikomi sanglaudos politikos požiūriu nepakankamais, valstybės pagalba gali būti naudojama labiau pageidaujamiems, teisingesniems rinkos rezultatams gauti. Pirmiausia tikslinga valstybės intervencija plačiajuosčio ryšio srityje gali padėti sumažinti „skaitmeninę atskirtį“ (4), dėl kurios tam tikros šalies vietovės arba tam tikri jos regionai, kuriuose teikiamos įperkamos ir konkurencingos plačiajuosčio ryšio paslaugos, atskiriamos nuo vietovių, kuriose tokios paslaugos neteikiamos. |
| --- | --- |

(2)

Reikėtų prisiminti, kad dokumente „Valstybės pagalbos veiksmų planas – Mažesnė ir tikslingesnė valstybės pagalba: 2005–2009 m. valstybės pagalbos reformos programa“ (3) Komisija nurodė, jog tam tikromis aplinkybėmis valstybės pagalbos priemonės gali būti veiksmingos priemonės siekti bendrojo intereso tikslų. Teikiant valstybės pagalbą, galima išspręsti rinkos nepakankamumo problemą ir taip gerinti rinkos veikimą bei didinti konkurencingumą. Be to, kai rinkos duoda veiksmingų rezultatų, tačiau jie laikomi sanglaudos politikos požiūriu nepakankamais, valstybės pagalba gali būti naudojama labiau pageidaujamiems, teisingesniems rinkos rezultatams gauti. Pirmiausia tikslinga valstybės intervencija plačiajuosčio ryšio srityje gali padėti sumažinti „skaitmeninę atskirtį“ (4), dėl kurios tam tikros šalies vietovės arba tam tikri jos regionai, kuriuose teikiamos įperkamos ir konkurencingos plačiajuosčio ryšio paslaugos, atskiriamos nuo vietovių, kuriose tokios paslaugos neteikiamos.

| (3) | Kartu būtina užtikrinti, kad dėl valstybės pagalbos nebūtų nuslopintas rinkos dalyvių iniciatyvumas plačiajuosčio ryšio sektoriuje. Jei valstybės pagalba plačiajuosčiam ryšiui bus teikiama vietovėse, į kurias rinkos operatoriai ir šiaip norėtų investuoti arba jau investavo, tai galėtų turėti neigiamos įtakos investicijoms, kurių plačiajuosčio ryšio operatoriai jau padarė rinkos sąlygomis, ir gerokai sumažinti rinkos operatorių paskatas visų pirma investuoti į plačiajuostį ryšį. Tokiais atvejais valstybės pagalba plačiajuosčiam ryšiui galėtų tapti neveiksminga tikslui pasiekti. Valstybės pagalbos kontrolės plačiajuosčio ryšio sektoriuje pagrindinis tikslas – užtikrinti, kad taikant valstybės pagalbos priemones būtų pasiekta didesnė plačiajuosčio ryšio aprėptis ir skverbtis arba kad tai būtų užtikrinta greičiau, palyginti su tuo, kas būtų padaryta be pagalbos, ir užtikrinti, kad teigiamas pagalbos poveikis atsvertų neigiamą, susijusį su konkurencijos iškraipymu. |
| --- | --- |

(3)

Kartu būtina užtikrinti, kad dėl valstybės pagalbos nebūtų nuslopintas rinkos dalyvių iniciatyvumas plačiajuosčio ryšio sektoriuje. Jei valstybės pagalba plačiajuosčiam ryšiui bus teikiama vietovėse, į kurias rinkos operatoriai ir šiaip norėtų investuoti arba jau investavo, tai galėtų turėti neigiamos įtakos investicijoms, kurių plačiajuosčio ryšio operatoriai jau padarė rinkos sąlygomis, ir gerokai sumažinti rinkos operatorių paskatas visų pirma investuoti į plačiajuostį ryšį. Tokiais atvejais valstybės pagalba plačiajuosčiam ryšiui galėtų tapti neveiksminga tikslui pasiekti. Valstybės pagalbos kontrolės plačiajuosčio ryšio sektoriuje pagrindinis tikslas – užtikrinti, kad taikant valstybės pagalbos priemones būtų pasiekta didesnė plačiajuosčio ryšio aprėptis ir skverbtis arba kad tai būtų užtikrinta greičiau, palyginti su tuo, kas būtų padaryta be pagalbos, ir užtikrinti, kad teigiamas pagalbos poveikis atsvertų neigiamą, susijusį su konkurencijos iškraipymu.

| (4) | Reikėtų atminti, kad elektroninių ryšių reguliavimo sistema taip pat taikoma su plačiajuosčio ryšio prieiga susijusiems klausimams (5). Taigi didmeninėms plačiajuosčio ryšio rinkoms visose ELPA valstybėse taikomas ex ante reguliavimas (6). Šioje srityje imtasi įvairių iniciatyvų, kuriomis siekiama spręsti naujas naujos kartos prieigos (toliau – NKP) (7) tinklų reguliavimo problemas, pirmiausia prieigos klausimus (8). |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų atminti, kad elektroninių ryšių reguliavimo sistema taip pat taikoma su plačiajuosčio ryšio prieiga susijusiems klausimams (5). Taigi didmeninėms plačiajuosčio ryšio rinkoms visose ELPA valstybėse taikomas ex ante reguliavimas (6). Šioje srityje imtasi įvairių iniciatyvų, kuriomis siekiama spręsti naujas naujos kartos prieigos (toliau – NKP) (7) tinklų reguliavimo problemas, pirmiausia prieigos klausimus (8).

| (5) | Šiame skyriuje apibrėžiama Institucijos politika EEE susitarime nustatytas valstybės pagalbos taisykles taikant priemonėms, kuriomis remiamas įprastų plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas, remiantis esama Komisijos sprendimų priėmimo praktika (2 skirsnis), ir nagrinėjami įvairūs klausimai, susiję su priemonių, kuriomis siekiama paskatinti ir paremti spartų NKP tinklų diegimą (3 skirsnis), vertinimu. |
| --- | --- |

(5)

Šiame skyriuje apibrėžiama Institucijos politika EEE susitarime nustatytas valstybės pagalbos taisykles taikant priemonėms, kuriomis remiamas įprastų plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas, remiantis esama Komisijos sprendimų priėmimo praktika (2 skirsnis), ir nagrinėjami įvairūs klausimai, susiję su priemonių, kuriomis siekiama paskatinti ir paremti spartų NKP tinklų diegimą (3 skirsnis), vertinimu.

| (6) | Institucija šiame skyriuje nustatytas gaires taikys vertindama valstybės pagalbą plačiajuosčiam ryšiui ir taip užtikrins didesnį teisinį savo priimamų sprendimų tikrumą ir skaidrumą. |
| --- | --- |

(6)

Institucija šiame skyriuje nustatytas gaires taikys vertindama valstybės pagalbą plačiajuosčiam ryšiui ir taip užtikrins didesnį teisinį savo priimamų sprendimų tikrumą ir skaidrumą.

2.   INSTITUCIJOS POLITIKA VALSTYBĖS PAGALBOS PLAČIAJUOSČIO RYŠIO PROJEKTAMS SRITYJE

2.1.   Valstybės pagalbos taisyklių taikymas

| (7) | Komisija savo sprendimų priėmimo praktikoje palankiai vertina valstybės priemones, kuriomis kaimo ir nepakankamai aptarnaujamose vietovėse diegiamas plačiajuostis ryšys, tačiau kritikuoja pagalbos priemones, taikomas vietovėse, kuriose jau sukurta plačiajuosčio ryšio infrastruktūra ir yra konkurencija. Jeigu valstybės intervencija, kuria remiamas plačiajuosčio ryšio diegimas, atitiko valstybės pagalbos teikimo sąlygas, apibrėžtas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 107 straipsnio 1 dalyje, kuri atitinka EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį, jos derėjimą Komisija iki šiol daugiausia vertindavo vadovaudamasi SESV 107 straipsnio 3 dalimi, kuri atitinka EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalį. 2.2 ir 2.3 skirsniuose bendrais bruožais apibūdinama Komisijos valstybės pagalbos politika, susijusi su priemonėmis, kuriomis remiamas plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija savo sprendimų priėmimo praktikoje palankiai vertina valstybės priemones, kuriomis kaimo ir nepakankamai aptarnaujamose vietovėse diegiamas plačiajuostis ryšys, tačiau kritikuoja pagalbos priemones, taikomas vietovėse, kuriose jau sukurta plačiajuosčio ryšio infrastruktūra ir yra konkurencija. Jeigu valstybės intervencija, kuria remiamas plačiajuosčio ryšio diegimas, atitiko valstybės pagalbos teikimo sąlygas, apibrėžtas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 107 straipsnio 1 dalyje, kuri atitinka EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį, jos derėjimą Komisija iki šiol daugiausia vertindavo vadovaudamasi SESV 107 straipsnio 3 dalimi, kuri atitinka EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalį. 2.2 ir 2.3 skirsniuose bendrais bruožais apibūdinama Komisijos valstybės pagalbos politika, susijusi su priemonėmis, kuriomis remiamas plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas.

2.2.   EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalis: pagalbos buvimas

| (8) | EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „EB valstybės narės, ELPA valstybės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šio susitarimo veikimu, kai ji daro įtaką susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai“. Vadinasi, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi atitikti visas šias sąlygas:






  a) | priemonė turi būti finansuojama iš valstybės išteklių; |
| --- | --- | --- |

(8)

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „EB valstybės narės, ELPA valstybės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šio susitarimo veikimu, kai ji daro įtaką susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai“. Vadinasi, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi atitikti visas šias sąlygas:

a)

priemonė turi būti finansuojama iš valstybės išteklių;

| b) | ją taikant įmonėms turi būti suteikiamas ekonominis pranašumas; |
| --- | --- |

b)

ją taikant įmonėms turi būti suteikiamas ekonominis pranašumas;

| c) | šis pranašumas turi būti išskirtinis ir iškraipyti konkurenciją arba kelti tokią grėsmę; |
| --- | --- |

c)

šis pranašumas turi būti išskirtinis ir iškraipyti konkurenciją arba kelti tokią grėsmę;

| d) | priemonė turi daryti įtaką EEE valstybių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

d)

priemonė turi daryti įtaką EEE valstybių tarpusavio prekybai.

| (9) | Viešoji parama plačiajuosčio ryšio projektams dažnai apima valstybės pagalbos, apibrėžtos EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, elementus (9). |
| --- | --- |

(9)

Viešoji parama plačiajuosčio ryšio projektams dažnai apima valstybės pagalbos, apibrėžtos EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, elementus (9).

| (10) | Pirma, taikant minėtas priemones, paprastai naudojami valstybės ištekliai (pavyzdžiui, kai valstybė remia plačiajuosčio ryšio projektus teikdama subsidijas, mokesčių lengvatas arba kitokias lengvatinio finansavimo sąlygas) (10). |
| --- | --- |

(10)

Pirma, taikant minėtas priemones, paprastai naudojami valstybės ištekliai (pavyzdžiui, kai valstybė remia plačiajuosčio ryšio projektus teikdama subsidijas, mokesčių lengvatas arba kitokias lengvatinio finansavimo sąlygas) (10).

| (11) | Antra, kalbant apie paramą ūkinei veiklai, valstybės priemonės, kuriomis remiami plačiajuosčio ryšio diegimo projektai, paprastai būna susijusios su ūkinės veiklos vykdymu (pavyzdžiui, plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kūrimu, naudojimu ir galimybių naudotis plačiajuosčio ryšio infrastruktūra užtikrinimu, įskaitant tranzitinio tinklo įrangą ir antžeminę įrangą, kaip antai fiksuotasis, antžeminis bevielis, palydovinis ryšys arba šių technologijų derinimas). Tačiau išimtiniais atvejais, kai taip finansuojamas tinklas nenaudojamas komerciniais tikslais (pavyzdžiui, tai tinklas, suteikiantis plačiajuosčio ryšio prieigą tik nekomercinių interneto svetainių veikimui užtikrinti, nekomercinėms paslaugoms teikti ir nekomercinei informacijai skelbti) (11), valstybei taip įsikišus įmonėms nebūtų teikiamas ekonominis pranašumas, todėl tokia priemonė nebūtų valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(11)

Antra, kalbant apie paramą ūkinei veiklai, valstybės priemonės, kuriomis remiami plačiajuosčio ryšio diegimo projektai, paprastai būna susijusios su ūkinės veiklos vykdymu (pavyzdžiui, plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kūrimu, naudojimu ir galimybių naudotis plačiajuosčio ryšio infrastruktūra užtikrinimu, įskaitant tranzitinio tinklo įrangą ir antžeminę įrangą, kaip antai fiksuotasis, antžeminis bevielis, palydovinis ryšys arba šių technologijų derinimas). Tačiau išimtiniais atvejais, kai taip finansuojamas tinklas nenaudojamas komerciniais tikslais (pavyzdžiui, tai tinklas, suteikiantis plačiajuosčio ryšio prieigą tik nekomercinių interneto svetainių veikimui užtikrinti, nekomercinėms paslaugoms teikti ir nekomercinei informacijai skelbti) (11), valstybei taip įsikišus įmonėms nebūtų teikiamas ekonominis pranašumas, todėl tokia priemonė nebūtų valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

| (12) | Trečia, kalbant apie tokio pranašumo suteikimą, pagalba paprastai tiesiogiai teikiama tinklo investuotojams (12), kurie dažniausiai pasirenkami rengiant viešą konkursą (13). Nors rengiant konkursą ir užtikrinama, kad pagalba neviršytų tam tikram projektui reikalingos minimalios sumos, konkurso laimėtojas, gavęs finansinę paramą, galėtų vykdyti komercinę veiklą tokiomis sąlygomis, kokių šiaip rinkoje nebūtų. Netiesioginiai pagalbos gavėjai gali būti trečiosios šalys operatoriai, kuriems suteikiama didmeninė prieiga prie minėtu būdu sukurtos infrastruktūros, taip pat verslo klientai, kuriems suteikiama galimybė naudotis plačiajuosčiu ryšiu tokiomis sąlygomis, kurių nebūtų be valstybės intervencijos (14). |
| --- | --- |

(12)

Trečia, kalbant apie tokio pranašumo suteikimą, pagalba paprastai tiesiogiai teikiama tinklo investuotojams (12), kurie dažniausiai pasirenkami rengiant viešą konkursą (13). Nors rengiant konkursą ir užtikrinama, kad pagalba neviršytų tam tikram projektui reikalingos minimalios sumos, konkurso laimėtojas, gavęs finansinę paramą, galėtų vykdyti komercinę veiklą tokiomis sąlygomis, kokių šiaip rinkoje nebūtų. Netiesioginiai pagalbos gavėjai gali būti trečiosios šalys operatoriai, kuriems suteikiama didmeninė prieiga prie minėtu būdu sukurtos infrastruktūros, taip pat verslo klientai, kuriems suteikiama galimybė naudotis plačiajuosčiu ryšiu tokiomis sąlygomis, kurių nebūtų be valstybės intervencijos (14).

| (13) | Ketvirta, kalbant apie atrankos kriterijus, valstybės priemonės, kuriomis remiami plačiajuosčio ryšio tinklai, yra atrankinio pobūdžio, nes jos skirtos įmonėms, vykdančioms veiklą tik tam tikruose regionuose arba tik tam tikruose bendros elektroninių ryšių paslaugų rinkos segmentuose. Be to, kalbant apie konkurencijos iškraipymą, valstybės intervencija esamos rinkos sąlygos paprastai pakeičiamos, nes naujomis sąlygomis kai kurios įmonės nuspręstų naudotis atrinktų, o ne esamų paslaugų teikėjų paslaugomis, kurios, kaip rinkos veikimu pagrįstas alternatyvus sprendimas, galbūt yra brangesnės (15). Todėl plačiajuosčio ryšio paslaugos atsiradimas apskritai arba mažesne kaina, nei būtų buvusi be pagalbos, iškraipo konkurenciją. Be to, dėl valstybės paramos plačiajuosčiam ryšiui gali sumažėti pelningumas ir gali būti išstumtos rinkos dalyvių, kurie šiaip būtų linkę investuoti į pasirinktą vietovę arba į tam tikras jos dalis, investicijos. |
| --- | --- |

(13)

Ketvirta, kalbant apie atrankos kriterijus, valstybės priemonės, kuriomis remiami plačiajuosčio ryšio tinklai, yra atrankinio pobūdžio, nes jos skirtos įmonėms, vykdančioms veiklą tik tam tikruose regionuose arba tik tam tikruose bendros elektroninių ryšių paslaugų rinkos segmentuose. Be to, kalbant apie konkurencijos iškraipymą, valstybės intervencija esamos rinkos sąlygos paprastai pakeičiamos, nes naujomis sąlygomis kai kurios įmonės nuspręstų naudotis atrinktų, o ne esamų paslaugų teikėjų paslaugomis, kurios, kaip rinkos veikimu pagrįstas alternatyvus sprendimas, galbūt yra brangesnės (15). Todėl plačiajuosčio ryšio paslaugos atsiradimas apskritai arba mažesne kaina, nei būtų buvusi be pagalbos, iškraipo konkurenciją. Be to, dėl valstybės paramos plačiajuosčiam ryšiui gali sumažėti pelningumas ir gali būti išstumtos rinkos dalyvių, kurie šiaip būtų linkę investuoti į pasirinktą vietovę arba į tam tikras jos dalis, investicijos.

| (14) | Galiausiai, kadangi valstybės intervencija gali pakenkti kitų EEE valstybių paslaugų teikėjams, tokia pagalba taip pat turi poveikio prekybai, nes elektroninių ryšių paslaugų rinkos (įskaitant didmenines ir mažmenines plačiajuosčio ryšio rinkas) yra atviros operatorių ir paslaugų teikėjų konkurencijai (16). |
| --- | --- |

(14)

Galiausiai, kadangi valstybės intervencija gali pakenkti kitų EEE valstybių paslaugų teikėjams, tokia pagalba taip pat turi poveikio prekybai, nes elektroninių ryšių paslaugų rinkos (įskaitant didmenines ir mažmenines plačiajuosčio ryšio rinkas) yra atviros operatorių ir paslaugų teikėjų konkurencijai (16).

2.2.1.   Pagalbos nebuvimas: rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymas

| (15) | Jei valstybė remia plačiajuosčio ryšio diegimą, įsigydama įmonės, kuri įgyvendins projektą, akcijų arba skirdama šiai įmonei kapitalo injekciją, kyla būtinybė įvertinti, ar tokia investicija nėra valstybės pagalba. Vadovaujantis vienodo požiūrio principu, darytina išvada, kad valstybės kapitalas, tiesiogiai arba netiesiogiai perleistas įmonei naudoti įprastas rinkos sąlygas atitinkančiomis sąlygomis, negali būti laikomas valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(15)

Jei valstybė remia plačiajuosčio ryšio diegimą, įsigydama įmonės, kuri įgyvendins projektą, akcijų arba skirdama šiai įmonei kapitalo injekciją, kyla būtinybė įvertinti, ar tokia investicija nėra valstybės pagalba. Vadovaujantis vienodo požiūrio principu, darytina išvada, kad valstybės kapitalas, tiesiogiai arba netiesiogiai perleistas įmonei naudoti įprastas rinkos sąlygas atitinkančiomis sąlygomis, negali būti laikomas valstybės pagalba.

| (16) | Jei valstybės investuotojo įsigyjamos akcijos arba jo atliekamos kapitalo injekcijos neteikia didelių vilčių gauti pelno (net ir tolimoje ateityje), tokia intervencija turi būti laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, o jos suderinamumas su bendrąja rinka turi būti vertinamas remiantis tik toje nuostatoje nustatytais kriterijais (17). |
| --- | --- |

(16)

Jei valstybės investuotojo įsigyjamos akcijos arba jo atliekamos kapitalo injekcijos neteikia didelių vilčių gauti pelno (net ir tolimoje ateityje), tokia intervencija turi būti laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, o jos suderinamumas su bendrąja rinka turi būti vertinamas remiantis tik toje nuostatoje nustatytais kriterijais (17).

| (17) | Privataus rinkos ekonomikos investuotojo į plačiajuosčio ryšio sektorių principo taikymą Komisija išnagrinėjo Amsterdamo sprendime (18). Kaip pabrėžiama šiame sprendime, valstybės investicijos atitiktis rinkos sąlygoms turi būti nuodugniai ir išsamiai įrodyta nurodant, kad nemažai prisideda privatūs investuotojai arba kad parengtas patikimas verslo planas, kuriame nurodyta tinkama investicijų grąža. Jei projekte dalyvauja privatūs investuotojai, taikoma sine qua non sąlyga, kad su investicija susijusią komercinę riziką jie prisiimtų tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir valstybės investuotojas. |
| --- | --- |

(17)

Privataus rinkos ekonomikos investuotojo į plačiajuosčio ryšio sektorių principo taikymą Komisija išnagrinėjo Amsterdamo sprendime (18). Kaip pabrėžiama šiame sprendime, valstybės investicijos atitiktis rinkos sąlygoms turi būti nuodugniai ir išsamiai įrodyta nurodant, kad nemažai prisideda privatūs investuotojai arba kad parengtas patikimas verslo planas, kuriame nurodyta tinkama investicijų grąža. Jei projekte dalyvauja privatūs investuotojai, taikoma sine qua non sąlyga, kad su investicija susijusią komercinę riziką jie prisiimtų tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir valstybės investuotojas.

2.2.2.   Pagalbos nebuvimas: kompensacija už viešąsias paslaugas ir Altmark kriterijai

| (18) | Tam tikrais atvejais ELPA valstybės gali manyti, kad galimybės naudotis plačiajuosčio ryšio tinklu suteikimas turėtų būti laikomas visuotinės ekonominės svarbos paslauga (toliau – VESP), kaip apibrėžta EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje (19). |
| --- | --- |

(18)

Tam tikrais atvejais ELPA valstybės gali manyti, kad galimybės naudotis plačiajuosčio ryšio tinklu suteikimas turėtų būti laikomas visuotinės ekonominės svarbos paslauga (toliau – VESP), kaip apibrėžta EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje (19).

| (19) | Pagal Teisingumo Teismo praktiką, jei įvykdomos keturios pagrindinės sąlygos (dažniausiai vadinamos Altmark kriterijais), valstybės finansuojamam VESP teikimui EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalis gali būti netaikoma (20). Toliau pateikiamos minėtos keturios sąlygos: a) pagalbos gavėjui pagal valstybės taikomą VESP finansavimo priemonę turi būti oficialiai pavesta teikti VESP, aiškiai nustatant su tuo susijusias pareigas; b) kad pagalbą gaunančiai įmonei nebūtų suteiktas ekonominis pranašumas prieš įmones konkurentes, turi būti iš anksto nešališkai ir skaidriai nustatyti kompensacijos apskaičiavimo parametrai; c) kompensacija negali viršyti sumos, būtinos visoms VESP teikimo išlaidoms arba jų daliai padengti, atsižvelgiant į pajamas ir pagrįstą pelną, susijusius su tokių įsipareigojimų vykdymu, ir d) jei pagalbos gavėjas pasirinktas ne pagal viešųjų pirkimų procedūrą, teikiamos kompensacijos dydis turi būti nustatytas remiantis išlaidų, kurių tipinė gerai valdoma įmonė patirtų vykdydama tokius įsipareigojimus, analize, atsižvelgiant į susijusias pajamas ir pagrįstą pelną. |
| --- | --- |

(19)

Pagal Teisingumo Teismo praktiką, jei įvykdomos keturios pagrindinės sąlygos (dažniausiai vadinamos Altmark kriterijais), valstybės finansuojamam VESP teikimui EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalis gali būti netaikoma (20). Toliau pateikiamos minėtos keturios sąlygos: a) pagalbos gavėjui pagal valstybės taikomą VESP finansavimo priemonę turi būti oficialiai pavesta teikti VESP, aiškiai nustatant su tuo susijusias pareigas; b) kad pagalbą gaunančiai įmonei nebūtų suteiktas ekonominis pranašumas prieš įmones konkurentes, turi būti iš anksto nešališkai ir skaidriai nustatyti kompensacijos apskaičiavimo parametrai; c) kompensacija negali viršyti sumos, būtinos visoms VESP teikimo išlaidoms arba jų daliai padengti, atsižvelgiant į pajamas ir pagrįstą pelną, susijusius su tokių įsipareigojimų vykdymu, ir d) jei pagalbos gavėjas pasirinktas ne pagal viešųjų pirkimų procedūrą, teikiamos kompensacijos dydis turi būti nustatytas remiantis išlaidų, kurių tipinė gerai valdoma įmonė patirtų vykdydama tokius įsipareigojimus, analize, atsižvelgiant į susijusias pajamas ir pagrįstą pelną.

| (20) | Dviejuose sprendimuose (21) dėl priemonių, kurių regioninės valdžios institucijos ėmėsi norėdamos suteikti (subsidijuojamą) viešosios paslaugos koncesiją (22) privatiems operatoriams, kad šie nepakankamai aptarnaujamose vietovėse įdiegtų bazinio plačiajuosčio ryšio tinklus, Komisija padarė išvadą, kad paramos schemos, apie kurias pranešta, atitiko minėtus keturis kriterijus, nustatytus sprendime Altmark byloje, todėl šioms schemoms SESV 107 straipsnio 1 dalis nebuvo taikoma (23). Visų pirma abiejose bylose konkurso laimėtojas pasirinktas pagal mažiausią prašomą pagalbos sumą, o suteiktos kompensacijos suma nustatyta remiantis iš anksto nustatytais ir skaidriais kriterijais. Be to, Komisija nerado įrodymų, kad kompensacija buvo per didelė arba kad esama tokios rizikos. |
| --- | --- |

(20)

Dviejuose sprendimuose (21) dėl priemonių, kurių regioninės valdžios institucijos ėmėsi norėdamos suteikti (subsidijuojamą) viešosios paslaugos koncesiją (22) privatiems operatoriams, kad šie nepakankamai aptarnaujamose vietovėse įdiegtų bazinio plačiajuosčio ryšio tinklus, Komisija padarė išvadą, kad paramos schemos, apie kurias pranešta, atitiko minėtus keturis kriterijus, nustatytus sprendime Altmark byloje, todėl šioms schemoms SESV 107 straipsnio 1 dalis nebuvo taikoma (23). Visų pirma abiejose bylose konkurso laimėtojas pasirinktas pagal mažiausią prašomą pagalbos sumą, o suteiktos kompensacijos suma nustatyta remiantis iš anksto nustatytais ir skaidriais kriterijais. Be to, Komisija nerado įrodymų, kad kompensacija buvo per didelė arba kad esama tokios rizikos.

| (21) | Kita vertus, Komisija nusprendė, kad VESP sąvoka ir paskesnis rėmimasis sprendimu Altmark byloje būtų nepriimtini, jei paslaugos teikėjui nebūtų duotas aiškus pavedimas arba jei jis būtų įpareigotas ne suteikti galimybę visiems nepakankamai aptarnaujamose vietose esantiems piliečiams ir įmonėms naudotis plačiajuosčiu ryšiu ir prijungti juos prie tinklo, o prijungti įmones (24). |
| --- | --- |

(21)

Kita vertus, Komisija nusprendė, kad VESP sąvoka ir paskesnis rėmimasis sprendimu Altmark byloje būtų nepriimtini, jei paslaugos teikėjui nebūtų duotas aiškus pavedimas arba jei jis būtų įpareigotas ne suteikti galimybę visiems nepakankamai aptarnaujamose vietose esantiems piliečiams ir įmonėms naudotis plačiajuosčiu ryšiu ir prijungti juos prie tinklo, o prijungti įmones (24).

| (22) | Be to, pagal Teismo praktiką, nors ELPA valstybės turi didelę laisvę nustatyti, ką jos laiko visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, Institucija gali ginčyti ELPA valstybės nustatytą šių paslaugų ar užduočių apibrėžtį, jei padaryta akivaizdi klaida (25). Kitaip tariant, nors ELPA valstybės turi kompetenciją ir savo nuožiūra gali nustatyti VESP teikimo pobūdį ir apimtį, tokia kompetencija yra ribota ir negali būti vykdoma savavališkai (26). Visų pirma, veikla turėtų pasižymėti ypatingomis savybėmis, palyginti su įprasta ūkine veikla, kad ją būtų galima laikyti VESP (27). Šiuo požiūriu Institucija laikosi nuomonės, kad tose vietovėse, kuriose privatūs investuotojai jau yra investavę į plačiajuosčio ryšio tinklų infrastruktūrą (arba toliau plečia savo tinklo infrastruktūrą) ir jau teikia konkurencingas plačiajuosčio ryšio paslaugas, užtikrindami deramą plačiajuosčio ryšio aprėptį, panašios konkurencingos ir valstybės finansuojamos plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kūrimas neturėtų būti laikomas VESP, kaip apibrėžta EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje (28). Tačiau, kai galima įrodyti, kad privatūs investuotojai gali nesugebėti artimiausioje ateityje (29) visiems gyventojams ar naudotojams užtikrinti tinkamą plačiajuosčio ryšio aprėptį ir dėl to didelė gyventojų dalis gali neturėti ryšio, įmonei, kuriai pavesta teikti VESP, gali būti suteikta viešųjų paslaugų kompensacija, jei tenkinamos 23–27 punktuose nustatytos sąlygos. Preliminariai reikėtų pabrėžti, kad minėtuose punktuose išdėstytos sąlygos pagrįstos plačiajuosčio ryšio sektoriaus ypatumais ir atspindi iki šiol Komisijos šioje srityje sukauptą patirtį. Taigi tuose punktuose nustatytos sąlygos (nors ir ne išsamios) parodo Institucijos požiūrį kiekvienu konkrečiu atveju vertinant, ar atitinkama veikla gali būti laikoma VESP ir ar tam skirtas valstybinis finansavimas atitinka EEE susitarime nustatytas valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

(22)

Be to, pagal Teismo praktiką, nors ELPA valstybės turi didelę laisvę nustatyti, ką jos laiko visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, Institucija gali ginčyti ELPA valstybės nustatytą šių paslaugų ar užduočių apibrėžtį, jei padaryta akivaizdi klaida (25). Kitaip tariant, nors ELPA valstybės turi kompetenciją ir savo nuožiūra gali nustatyti VESP teikimo pobūdį ir apimtį, tokia kompetencija yra ribota ir negali būti vykdoma savavališkai (26). Visų pirma, veikla turėtų pasižymėti ypatingomis savybėmis, palyginti su įprasta ūkine veikla, kad ją būtų galima laikyti VESP (27). Šiuo požiūriu Institucija laikosi nuomonės, kad tose vietovėse, kuriose privatūs investuotojai jau yra investavę į plačiajuosčio ryšio tinklų infrastruktūrą (arba toliau plečia savo tinklo infrastruktūrą) ir jau teikia konkurencingas plačiajuosčio ryšio paslaugas, užtikrindami deramą plačiajuosčio ryšio aprėptį, panašios konkurencingos ir valstybės finansuojamos plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kūrimas neturėtų būti laikomas VESP, kaip apibrėžta EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje (28). Tačiau, kai galima įrodyti, kad privatūs investuotojai gali nesugebėti artimiausioje ateityje (29) visiems gyventojams ar naudotojams užtikrinti tinkamą plačiajuosčio ryšio aprėptį ir dėl to didelė gyventojų dalis gali neturėti ryšio, įmonei, kuriai pavesta teikti VESP, gali būti suteikta viešųjų paslaugų kompensacija, jei tenkinamos 23–27 punktuose nustatytos sąlygos. Preliminariai reikėtų pabrėžti, kad minėtuose punktuose išdėstytos sąlygos pagrįstos plačiajuosčio ryšio sektoriaus ypatumais ir atspindi iki šiol Komisijos šioje srityje sukauptą patirtį. Taigi tuose punktuose nustatytos sąlygos (nors ir ne išsamios) parodo Institucijos požiūrį kiekvienu konkrečiu atveju vertinant, ar atitinkama veikla gali būti laikoma VESP ir ar tam skirtas valstybinis finansavimas atitinka EEE susitarime nustatytas valstybės pagalbos taisykles.

| (23) | Kalbant apie VESP užduoties apimties apibrėžimą siekiant užtikrinti plataus masto plačiajuosčio ryšio infrastruktūros įdiegimą, ELPA valstybės turi aprašyti priežastis, dėl kurių, jų manymu, atitinkama paslauga dėl jos ypatingo pobūdžio turėtų būti laikoma VESP ir išskirta iš kitos ūkinės veiklos (30). Jos taip pat turi užtikrinti, kad VESP užduotis tenkintų tam tikrus minimalius visoms VESP užduotims taikomus bendrus kriterijus, ir įrodyti, kad tie kriterijai konkrečiu atveju iš tikrųjų tenkinami. |
| --- | --- |

(23)

Kalbant apie VESP užduoties apimties apibrėžimą siekiant užtikrinti plataus masto plačiajuosčio ryšio infrastruktūros įdiegimą, ELPA valstybės turi aprašyti priežastis, dėl kurių, jų manymu, atitinkama paslauga dėl jos ypatingo pobūdžio turėtų būti laikoma VESP ir išskirta iš kitos ūkinės veiklos (30). Jos taip pat turi užtikrinti, kad VESP užduotis tenkintų tam tikrus minimalius visoms VESP užduotims taikomus bendrus kriterijus, ir įrodyti, kad tie kriterijai konkrečiu atveju iš tikrųjų tenkinami.

| (24) | Šie kriterijai, be kita ko, yra a) valdžios institucijos aktas, kuriuo atitinkamiems operatoriams pavedama VESP užduotis, ir b) universalus ir privalomas tos užduoties pobūdis. Taigi vertindamos, ar dėl VESP apibrėžimo plačiajuosčio ryšio diegimui neatsiranda akivaizdžios vertinimo klaidos, ELPA valstybės turėtų užtikrinti, kad plačiajuosčio ryšio infrastruktūra, kurią ketinama diegti, užtikrintų visuotinį ryšį visiems tam tikros vietovės vartotojams – ir gyventojams, ir verslo klientams. Be to, VESP užduoties privalomasis pobūdis reiškia, kad tinklo, kurį ketinama diegti, teikėjas negalės savo nuožiūra ir (arba) diskriminuojamai atsisakyti teikti prieigą prie infrastruktūros (pavyzdžiui, dėl to, kad tam tikroje vietovėje gali būti komerciškai nepelninga suteikti galimybę naudotis paslaugomis). |
| --- | --- |

(24)

Šie kriterijai, be kita ko, yra a) valdžios institucijos aktas, kuriuo atitinkamiems operatoriams pavedama VESP užduotis, ir b) universalus ir privalomas tos užduoties pobūdis. Taigi vertindamos, ar dėl VESP apibrėžimo plačiajuosčio ryšio diegimui neatsiranda akivaizdžios vertinimo klaidos, ELPA valstybės turėtų užtikrinti, kad plačiajuosčio ryšio infrastruktūra, kurią ketinama diegti, užtikrintų visuotinį ryšį visiems tam tikros vietovės vartotojams – ir gyventojams, ir verslo klientams. Be to, VESP užduoties privalomasis pobūdis reiškia, kad tinklo, kurį ketinama diegti, teikėjas negalės savo nuožiūra ir (arba) diskriminuojamai atsisakyti teikti prieigą prie infrastruktūros (pavyzdžiui, dėl to, kad tam tikroje vietovėje gali būti komerciškai nepelninga suteikti galimybę naudotis paslaugomis).

| (25) | Atsižvelgiant į konkurencijos lygį, pasiektą nuo tada, kai liberalizuotas EEE elektroninių ryšių sektorius, ypač į šiandien mažmeninėje plačiajuosčio ryšio rinkoje esančią konkurenciją, valstybės lėšomis finansuojamo tinklo diegimas atsižvelgiant į VESP turėtų būti prieinamas visiems suinteresuotiems operatoriams. Taigi plačiajuosčio ryšio diegimo priskyrimas VESP užduočiai turėtų būti pagrįstas pasyvios, neutralios (31) ir atviros prieigos infrastruktūros teikimu. Tokie tinklai turėtų užtikrinti, kad prieiga naudotis norintys subjektai galėtų prie tinklo prisijungti visais galimais būdais ir būtų užtikrinta veiksminga mažmeninės rinkos konkurencija, o galutiniai vartotojai gautų konkurencingas ir įperkamas paslaugas (32). Todėl VESP užduotis turėtų apimti tik visuotinį ryšį užtikrinančio plačiajuosčio ryšio tinklo diegimą ir susijusių didmeninės prieigos paslaugų teikimą ir neturėtų apimti mažmeninių ryšio paslaugų (33). Kai VESP užduoties vykdytojas kartu yra ir vertikaliai integruotas plačiajuosčio ryšio operatorius, reikėtų imtis tinkamų apsaugos priemonių siekiant išvengti bet kokio interesų konflikto, pernelyg didelės diskriminacijos ir bet kokių kitų paslėptų netiesioginių pranašumų (34). |
| --- | --- |

(25)

Atsižvelgiant į konkurencijos lygį, pasiektą nuo tada, kai liberalizuotas EEE elektroninių ryšių sektorius, ypač į šiandien mažmeninėje plačiajuosčio ryšio rinkoje esančią konkurenciją, valstybės lėšomis finansuojamo tinklo diegimas atsižvelgiant į VESP turėtų būti prieinamas visiems suinteresuotiems operatoriams. Taigi plačiajuosčio ryšio diegimo priskyrimas VESP užduočiai turėtų būti pagrįstas pasyvios, neutralios (31) ir atviros prieigos infrastruktūros teikimu. Tokie tinklai turėtų užtikrinti, kad prieiga naudotis norintys subjektai galėtų prie tinklo prisijungti visais galimais būdais ir būtų užtikrinta veiksminga mažmeninės rinkos konkurencija, o galutiniai vartotojai gautų konkurencingas ir įperkamas paslaugas (32). Todėl VESP užduotis turėtų apimti tik visuotinį ryšį užtikrinančio plačiajuosčio ryšio tinklo diegimą ir susijusių didmeninės prieigos paslaugų teikimą ir neturėtų apimti mažmeninių ryšio paslaugų (33). Kai VESP užduoties vykdytojas kartu yra ir vertikaliai integruotas plačiajuosčio ryšio operatorius, reikėtų imtis tinkamų apsaugos priemonių siekiant išvengti bet kokio interesų konflikto, pernelyg didelės diskriminacijos ir bet kokių kitų paslėptų netiesioginių pranašumų (34).

| (26) | Atsižvelgiant į tai, kad elektroninių ryšių rinka visiškai liberalizuota, galima teigti, kad plačiajuosčio ryšio diegimo VESP negali būti pagrįsta išskirtinių ar specialių teisių VESP teikėjui suteikimu pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(26)

Atsižvelgiant į tai, kad elektroninių ryšių rinka visiškai liberalizuota, galima teigti, kad plačiajuosčio ryšio diegimo VESP negali būti pagrįsta išskirtinių ar specialių teisių VESP teikėjui suteikimu pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 1 dalį.

| (27) | Laikydamasis užduoties užtikrinti visuotinę aprėptį, VESP teikėjas gali turėti įdiegti tinklo infrastruktūrą ne tik nepelningose vietovėse, bet ir pelningose vietovėse, t. y. ten, kur kiti operatoriai galbūt jau yra įdiegę savo tinklo infrastruktūrą arba planuoja tai padaryti artimiausioje ateityje. Tačiau, atsižvelgiant į plačiajuosčio ryšio sektoriaus ypatumus, tokiu atveju suteikta kompensacija turėtų padengti tik infrastruktūros diegimo nepelningose vietovėse išlaidas (35). Jei plačiajuosčio ryšio tinklo diegimo VESP nėra pagrįsta viešosios infrastruktūros diegimu, reikėtų nustatyti tinkamus peržiūros ir lėšų susigrąžinimo mechanizmus, siekiant išvengti, kad VESP teikėjas neįgautų pernelyg didelio pranašumo, išlaikydamas valstybinėmis lėšomis finansuoto tinklo nuosavybę pasibaigus VESP koncesijai. Galiausiai kompensacija už VESP turėtų iš esmės būti skiriama surengus viešą, skaidrų ir nediskriminacinį konkursą, kuriame visi operatoriai kandidatai turėtų skaidriai apibrėžti pelningas ir nepelningas vietoves, apskaičiuoti planuojamas pajamas ir prašyti tokios kompensacijos, kuri, jų manymu, būtina, ir taip išvengti kompensacijos permokos pavojaus. Tokiomis sąlygomis surengtu konkursu turėtų būti užtikrinta, kad būtų laikomasi Altmark byloje nustatytos ketvirtosios sąlygos (žr. 19 punktą). |
| --- | --- |

(27)

Laikydamasis užduoties užtikrinti visuotinę aprėptį, VESP teikėjas gali turėti įdiegti tinklo infrastruktūrą ne tik nepelningose vietovėse, bet ir pelningose vietovėse, t. y. ten, kur kiti operatoriai galbūt jau yra įdiegę savo tinklo infrastruktūrą arba planuoja tai padaryti artimiausioje ateityje. Tačiau, atsižvelgiant į plačiajuosčio ryšio sektoriaus ypatumus, tokiu atveju suteikta kompensacija turėtų padengti tik infrastruktūros diegimo nepelningose vietovėse išlaidas (35). Jei plačiajuosčio ryšio tinklo diegimo VESP nėra pagrįsta viešosios infrastruktūros diegimu, reikėtų nustatyti tinkamus peržiūros ir lėšų susigrąžinimo mechanizmus, siekiant išvengti, kad VESP teikėjas neįgautų pernelyg didelio pranašumo, išlaikydamas valstybinėmis lėšomis finansuoto tinklo nuosavybę pasibaigus VESP koncesijai. Galiausiai kompensacija už VESP turėtų iš esmės būti skiriama surengus viešą, skaidrų ir nediskriminacinį konkursą, kuriame visi operatoriai kandidatai turėtų skaidriai apibrėžti pelningas ir nepelningas vietoves, apskaičiuoti planuojamas pajamas ir prašyti tokios kompensacijos, kuri, jų manymu, būtina, ir taip išvengti kompensacijos permokos pavojaus. Tokiomis sąlygomis surengtu konkursu turėtų būti užtikrinta, kad būtų laikomasi Altmark byloje nustatytos ketvirtosios sąlygos (žr. 19 punktą).

| (28) | Kai netenkinami keturi Altmark byloje nustatyti kriterijai ir jei tenkinami bendrieji EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies taikymo kriterijai, kompensacija už viešąją paslaugą plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai diegti bus laikoma valstybės pagalba ir jai bus taikomi EEE susitarimo 49, 59 ir 61 straipsniai bei ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo (toliau – Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolas) I dalies 1 straipsnis. Tokiu atveju valstybės pagalba kompensacijos už viešąją paslaugą forma, suteikta tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (žr. 23–27 punktus), galėtų būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu ir jai galėtų būti netaikomi pranešimo reikalavimai, išdėstyti Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje, jei laikomasi reikalavimų, nustatytų EEE susitarimo XV priedo 1h punkte nurodytame akte (2005 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendime 2005/842/EB dėl EB sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas) (36), suderintame su EEE susitarimu 1 protokolu (37). |
| --- | --- |

(28)

Kai netenkinami keturi Altmark byloje nustatyti kriterijai ir jei tenkinami bendrieji EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies taikymo kriterijai, kompensacija už viešąją paslaugą plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai diegti bus laikoma valstybės pagalba ir jai bus taikomi EEE susitarimo 49, 59 ir 61 straipsniai bei ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo (toliau – Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolas) I dalies 1 straipsnis. Tokiu atveju valstybės pagalba kompensacijos už viešąją paslaugą forma, suteikta tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (žr. 23–27 punktus), galėtų būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu ir jai galėtų būti netaikomi pranešimo reikalavimai, išdėstyti Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje, jei laikomasi reikalavimų, nustatytų EEE susitarimo XV priedo 1h punkte nurodytame akte (2005 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendime 2005/842/EB dėl EB sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas) (36), suderintame su EEE susitarimu 1 protokolu (37).

2.3.   Suderinamumo vertinimas pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalį

| (29) | Jeigu Komisija nustatydavo, kad priemonė plačiajuosčio ryšio sektoriuje, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, suderinamumo vertinimas iki šiol buvo atliekamas tiesiogiai vadovaujantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu (38). |
| --- | --- |

(29)

Jeigu Komisija nustatydavo, kad priemonė plačiajuosčio ryšio sektoriuje, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, suderinamumo vertinimas iki šiol buvo atliekamas tiesiogiai vadovaujantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu (38).

| (30) | Vietovės, kuriose įgyvendinamas valstybės pagalbos plačiajuosčiam ryšiui projektas, kartu gali būti ir remiamos vietovės, kaip apibrėžta 61 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose ir Institucijos valstybės pagalbos gairių skyriuje dėl 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo (toliau – skyrius dėl nacionalinės regioninės pagalbos teikimo) (39). Šiuo atveju pagalba plačiajuosčiam ryšiui taip pat gali atitikti skyriuje dėl nacionalinės regioninės pagalbos teikimo apibrėžtos pagalbos pradinėms investicijoms reikalavimus. Tačiau daugeliu Komisijos iki šiol nagrinėtų atvejų priemonės, apie kurias pranešta, buvo skirtos ir kitoms vietovėms, kurios nebuvo „remiamos“, todėl Komisija negalėjo atlikti vertinimo pagal atitinkamas Komisijos regioninės pagalbos gaires (40). |
| --- | --- |

(30)

Vietovės, kuriose įgyvendinamas valstybės pagalbos plačiajuosčiam ryšiui projektas, kartu gali būti ir remiamos vietovės, kaip apibrėžta 61 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose ir Institucijos valstybės pagalbos gairių skyriuje dėl 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo (toliau – skyrius dėl nacionalinės regioninės pagalbos teikimo) (39). Šiuo atveju pagalba plačiajuosčiam ryšiui taip pat gali atitikti skyriuje dėl nacionalinės regioninės pagalbos teikimo apibrėžtos pagalbos pradinėms investicijoms reikalavimus. Tačiau daugeliu Komisijos iki šiol nagrinėtų atvejų priemonės, apie kurias pranešta, buvo skirtos ir kitoms vietovėms, kurios nebuvo „remiamos“, todėl Komisija negalėjo atlikti vertinimo pagal atitinkamas Komisijos regioninės pagalbos gaires (40).

| (31) | Jei priemonei taikomas skyrius dėl nacionalinės regioninės pagalbos teikimo ir jei ši priemonė taikoma norint suteikti individualią ad hoc pagalbą vienai įmonei arba pagalbą tik tam tikrai vienai veiklos sričiai, ELPA valstybės privalo įrodyti, kad laikomasi skyriuje dėl nacionalinės regioninės pagalbos teikimo nustatytų sąlygų. Pirmiausia susijusiu projektu turi būti prisidedama prie nuoseklios regiono plėtros strategijos ir, atsižvelgiant į projekto pobūdį ir mastą, neturi būti pernelyg iškraipoma konkurencija. |
| --- | --- |

(31)

Jei priemonei taikomas skyrius dėl nacionalinės regioninės pagalbos teikimo ir jei ši priemonė taikoma norint suteikti individualią ad hoc pagalbą vienai įmonei arba pagalbą tik tam tikrai vienai veiklos sričiai, ELPA valstybės privalo įrodyti, kad laikomasi skyriuje dėl nacionalinės regioninės pagalbos teikimo nustatytų sąlygų. Pirmiausia susijusiu projektu turi būti prisidedama prie nuoseklios regiono plėtros strategijos ir, atsižvelgiant į projekto pobūdį ir mastą, neturi būti pernelyg iškraipoma konkurencija.

2.3.1.   Pusiausvyros tyrimas ir jo taikymas pagalbai plačiajuosčio ryšio tinklui diegti

| (32) | Vertindama, ar pagalbos priemonė gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu, Institucija lygina teigiamą pagalbos priemonės poveikį siekiant bendros svarbos tikslo ir galimą neigiamą šalutinį poveikį, pvz., prekybos ir konkurencijos iškraipymą. |
| --- | --- |

(32)

Vertindama, ar pagalbos priemonė gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu, Institucija lygina teigiamą pagalbos priemonės poveikį siekiant bendros svarbos tikslo ir galimą neigiamą šalutinį poveikį, pvz., prekybos ir konkurencijos iškraipymą.

| (33) | Atlikdama šį pusiausvyros tyrimą, Institucija vertins šiuos dalykus:






  a) | Ar pagalbos priemone siekiama aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo, t. y. ar siūloma pagalba siekiama išspręsti rinkos nepakankamumo problemą arba pasiekti kitą tikslą? (41) |
| --- | --- | --- |

(33)

Atlikdama šį pusiausvyros tyrimą, Institucija vertins šiuos dalykus:

a)

Ar pagalbos priemone siekiama aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo, t. y. ar siūloma pagalba siekiama išspręsti rinkos nepakankamumo problemą arba pasiekti kitą tikslą? (41)

| b) | Ar pagalba tinkamai suplanuota, kad būtų pasiektas bendros svarbos tikslas? Pirmiausia:






  i) | Ar valstybės pagalba yra tinkama politikos priemonė, t. y. ar nėra kitų, geresnių priemonių? |
| --- | --- | --- |

b)

Ar pagalba tinkamai suplanuota, kad būtų pasiektas bendros svarbos tikslas? Pirmiausia:

i)

Ar valstybės pagalba yra tinkama politikos priemonė, t. y. ar nėra kitų, geresnių priemonių?

| ii) | Ar valstybės pagalba yra skatinamojo pobūdžio, t. y. ar dėl šios pagalbos keičiasi įmonių elgesys? |
| --- | --- |

ii)

Ar valstybės pagalba yra skatinamojo pobūdžio, t. y. ar dėl šios pagalbos keičiasi įmonių elgesys?

| iii) | Ar pagalbos priemonė proporcinga, t. y. ar toks pat elgesio pokytis atsirastų dėl mažesnės pagalbos? |
| --- | --- |

iii)

Ar pagalbos priemonė proporcinga, t. y. ar toks pat elgesio pokytis atsirastų dėl mažesnės pagalbos?

| c) | Ar konkurencijos iškraipymai ir poveikis prekybai gana nedideli, kad bendra pusiausvyra būtų teigiama? |
| --- | --- |

c)

Ar konkurencijos iškraipymai ir poveikis prekybai gana nedideli, kad bendra pusiausvyra būtų teigiama?

| (34) | Atskiri plačiajuosčio ryšio srityje atliekamo pusiausvyros tyrimo etapai išsamiau išdėstyti 2.3.2 ir 2.3.3 skirsniuose. |
| --- | --- |

(34)

Atskiri plačiajuosčio ryšio srityje atliekamo pusiausvyros tyrimo etapai išsamiau išdėstyti 2.3.2 ir 2.3.3 skirsniuose.

2.3.2.   Priemonės tikslas

| (35) | Kaip nurodyta įvade, plačiai paplitusi ir įperkama plačiajuosčio ryšio prieiga yra itin svarbi, nes leidžia greičiau pritaikyti šias technologijas visų ekonomikos sektorių augimui ir inovacijoms juose skatinti, taip pat socialinei ir teritorinei sanglaudai didinti. |
| --- | --- |

(35)

Kaip nurodyta įvade, plačiai paplitusi ir įperkama plačiajuosčio ryšio prieiga yra itin svarbi, nes leidžia greičiau pritaikyti šias technologijas visų ekonomikos sektorių augimui ir inovacijoms juose skatinti, taip pat socialinei ir teritorinei sanglaudai didinti.

| (36) | Dėl plačiajuosčio ryšio paslaugų ekonominių ypatumų rinkoje ne visada užtikrinamas pakankamas pelnas, kad į šias paslaugas būtų verta investuoti. Atsižvelgiant į ekonominius gyventojų tankio ypatumus, plačiajuosčio ryšio tinklus paprastai pelningiau diegti ten, kur galima paklausa yra didesnė ir labiau koncentruota, t. y. tankiau gyvenamose vietose. Kadangi investuojant patiriamos didelės fiksuotosios išlaidos, mažėjant gyventojų tankiui, labai didėja vienetinė kaina. Todėl plačiajuosčio ryšio tinklai paprastai būna pelningi tik tam tikroje gyvenamosios vietovės dalyje. Be to, kai kuriose vietovėse diegti tinklą gali būti pelninga tik vienam paslaugų teikėjui, o ne dviem ar daugiau. |
| --- | --- |

(36)

Dėl plačiajuosčio ryšio paslaugų ekonominių ypatumų rinkoje ne visada užtikrinamas pakankamas pelnas, kad į šias paslaugas būtų verta investuoti. Atsižvelgiant į ekonominius gyventojų tankio ypatumus, plačiajuosčio ryšio tinklus paprastai pelningiau diegti ten, kur galima paklausa yra didesnė ir labiau koncentruota, t. y. tankiau gyvenamose vietose. Kadangi investuojant patiriamos didelės fiksuotosios išlaidos, mažėjant gyventojų tankiui, labai didėja vienetinė kaina. Todėl plačiajuosčio ryšio tinklai paprastai būna pelningi tik tam tikroje gyvenamosios vietovės dalyje. Be to, kai kuriose vietovėse diegti tinklą gali būti pelninga tik vienam paslaugų teikėjui, o ne dviem ar daugiau.

| (37) | Jei rinkoje neužtikrinama pakankama plačiajuosčio ryšio aprėptis arba prieigos sąlygos nepakankamai geros, gali būti naudinga teikti valstybės pagalbą. Pirmiausia valstybės pagalba plačiajuosčio ryšio sektoriui gali išspręsti rinkos nepakankamumo problemą, t. y. padėti tada, kai pavieniai rinkos investuotojai neinvestuoja, nors tai ir būtų veiksminga platesniu ekonominiu požiūriu, pvz., dėl teigiamo šalutinio poveikio. Be to, valstybės pagalbą plačiajuosčiam ryšiui galima vertinti kaip teisingumo užtikrinimo priemonę, t. y. kaip būdą visiems visuomenės nariams sudaryti geresnes sąlygas naudotis svarbiausiomis ryšio priemonėmis ir dalyvauti visuomeniniame gyvenime, turėti išraiškos laisvę ir taip padidinti socialinę bei teritorinę sanglaudą. |
| --- | --- |

(37)

Jei rinkoje neužtikrinama pakankama plačiajuosčio ryšio aprėptis arba prieigos sąlygos nepakankamai geros, gali būti naudinga teikti valstybės pagalbą. Pirmiausia valstybės pagalba plačiajuosčio ryšio sektoriui gali išspręsti rinkos nepakankamumo problemą, t. y. padėti tada, kai pavieniai rinkos investuotojai neinvestuoja, nors tai ir būtų veiksminga platesniu ekonominiu požiūriu, pvz., dėl teigiamo šalutinio poveikio. Be to, valstybės pagalbą plačiajuosčiam ryšiui galima vertinti kaip teisingumo užtikrinimo priemonę, t. y. kaip būdą visiems visuomenės nariams sudaryti geresnes sąlygas naudotis svarbiausiomis ryšio priemonėmis ir dalyvauti visuomeniniame gyvenime, turėti išraiškos laisvę ir taip padidinti socialinę bei teritorinę sanglaudą.

| (38) | Vertinant pagal plačiajuosčio ryšio prieigos lygį, naudinga iš pradžių išskirti pagrindines vietovių, kurioms gali būti teikiama pagalba, grupes. Komisija nuolatos išskirdavo vietoves, kuriose nėra plačiajuosčio ryšio infrastruktūros arba kuriose artimiausioje ateityje tokia infrastruktūra veikiausiai nebus sukurta („baltosios“ sritys), vietoves, kuriose veikia tik vienas plačiajuosčio ryšio tinklo operatorius („pilkosios“ sritys), ir vietoves, kuriose veikia ne mažiau kaip du plačiajuosčio ryšio tinklų operatoriai („juodosios“ sritys) (42). |
| --- | --- |

(38)

Vertinant pagal plačiajuosčio ryšio prieigos lygį, naudinga iš pradžių išskirti pagrindines vietovių, kurioms gali būti teikiama pagalba, grupes. Komisija nuolatos išskirdavo vietoves, kuriose nėra plačiajuosčio ryšio infrastruktūros arba kuriose artimiausioje ateityje tokia infrastruktūra veikiausiai nebus sukurta („baltosios“ sritys), vietoves, kuriose veikia tik vienas plačiajuosčio ryšio tinklo operatorius („pilkosios“ sritys), ir vietoves, kuriose veikia ne mažiau kaip du plačiajuosčio ryšio tinklų operatoriai („juodosios“ sritys) (42).

2.3.2.1.   „Baltosios“ sritys: teritorinės sanglaudos ir ekonominės plėtros tikslų rėmimas

| (39) | Institucija laikosi nuomonės, kad teikiant paramą plačiajuosčio ryšio tinklams diegti kaimo ir nepakankamai aptarnaujamose vietovėse skatinama teritorinė socialinė ir ekonominė sanglauda ir sprendžiamos rinkos nepakankamumo problemos. Plačiajuosčio ryšio tinklai paprastai būna pelningi tik tam tikroje gyvenamosios vietovės dalyje, todėl valstybės pagalba būtina visiškai aprėpčiai užtikrinti. |
| --- | --- |

(39)

Institucija laikosi nuomonės, kad teikiant paramą plačiajuosčio ryšio tinklams diegti kaimo ir nepakankamai aptarnaujamose vietovėse skatinama teritorinė socialinė ir ekonominė sanglauda ir sprendžiamos rinkos nepakankamumo problemos. Plačiajuosčio ryšio tinklai paprastai būna pelningi tik tam tikroje gyvenamosios vietovės dalyje, todėl valstybės pagalba būtina visiškai aprėpčiai užtikrinti.

| (40) | Institucija sutinka, kad teikdamos finansinę paramą plačiajuosčio ryšio paslaugoms teikti vietovėse, kuriose tokio ryšio paslaugos neteikiamos ir artimiausioje ateityje privatūs investuotojai neketina diegti tokios infrastruktūros, ELPA valstybės siekia tikrosios sanglaudos ir ekonomikos plėtros tikslų, taigi jų intervencija veikiausiai atitinka bendrąjį interesą (43). Terminas „artimiausioje ateityje“ reiškia trejų metų laikotarpį. Atsižvelgiant į tai, privatūs investuotojai savo investicijų planais turėtų užtikrinti, kad per trejų metų laikotarpį būtų padaryta nemaža pažanga bent aprėpties srityje ir kad planuojamos investicijos būtų užbaigtos vėliau per pagrįstą laiką (atsižvelgiant į kiekvieno projekto ir kiekvienos vietovės ypatumus). Valdžios institucijos gali reikalauti pateikti verslo planą kartu su išsamiu diegimo laikotarpio planu ir tinkamo finansavimo įrodymais arba bet kokiais kitokiais įrodymais, iš kurių būtų matyti, kad privačių tinklo operatorių planuojamos investicijos patikimos ir tikėtinos. |
| --- | --- |

(40)

Institucija sutinka, kad teikdamos finansinę paramą plačiajuosčio ryšio paslaugoms teikti vietovėse, kuriose tokio ryšio paslaugos neteikiamos ir artimiausioje ateityje privatūs investuotojai neketina diegti tokios infrastruktūros, ELPA valstybės siekia tikrosios sanglaudos ir ekonomikos plėtros tikslų, taigi jų intervencija veikiausiai atitinka bendrąjį interesą (43). Terminas „artimiausioje ateityje“ reiškia trejų metų laikotarpį. Atsižvelgiant į tai, privatūs investuotojai savo investicijų planais turėtų užtikrinti, kad per trejų metų laikotarpį būtų padaryta nemaža pažanga bent aprėpties srityje ir kad planuojamos investicijos būtų užbaigtos vėliau per pagrįstą laiką (atsižvelgiant į kiekvieno projekto ir kiekvienos vietovės ypatumus). Valdžios institucijos gali reikalauti pateikti verslo planą kartu su išsamiu diegimo laikotarpio planu ir tinkamo finansavimo įrodymais arba bet kokiais kitokiais įrodymais, iš kurių būtų matyti, kad privačių tinklo operatorių planuojamos investicijos patikimos ir tikėtinos.

2.3.2.2.   „Juodosios“ sritys: valstybės intervencija nereikalinga

| (41) | Jeigu tam tikroje geografinėje zonoje veikia bent du plačiajuosčio ryšio tinklo paslaugų teikėjai ir plačiajuosčio ryšio paslaugos teikiamos konkurencinėmis sąlygomis (įrenginiais pagrįsta konkurencija), rinkos nepakankamumo problemos nėra. Todėl yra labai mažai erdvės valstybės intervencijai, kuria būtų siekiama suteikti papildomos naudos. Dėl valstybės paramos papildomo plačiajuosčio ryšio tinklo kūrimui finansuoti iš esmės būtų nederamai iškraipyta konkurencija ir išstumti privatūs investuotojai. Todėl, jei nebus aiškiai įrodyta rinkos nepakankamumo problema, Institucija neigiamai vertins priemones, kuriomis finansuojamas papildomos plačiajuosčio ryšio infrastruktūros diegimas „juodojoje“ srityje (44). |
| --- | --- |

(41)

Jeigu tam tikroje geografinėje zonoje veikia bent du plačiajuosčio ryšio tinklo paslaugų teikėjai ir plačiajuosčio ryšio paslaugos teikiamos konkurencinėmis sąlygomis (įrenginiais pagrįsta konkurencija), rinkos nepakankamumo problemos nėra. Todėl yra labai mažai erdvės valstybės intervencijai, kuria būtų siekiama suteikti papildomos naudos. Dėl valstybės paramos papildomo plačiajuosčio ryšio tinklo kūrimui finansuoti iš esmės būtų nederamai iškraipyta konkurencija ir išstumti privatūs investuotojai. Todėl, jei nebus aiškiai įrodyta rinkos nepakankamumo problema, Institucija neigiamai vertins priemones, kuriomis finansuojamas papildomos plačiajuosčio ryšio infrastruktūros diegimas „juodojoje“ srityje (44).

2.3.2.3.   „Pilkosios“ sritys: būtina atlikti išsamesnį vertinimą

| (42) | Tai, kad tam tikroje vietovėje yra tinklo operatorius, nebūtinai reiškia, kad nėra rinkos nepakankamumo arba sanglaudos problemų. Tai, kad paslaugas teikia monopolinė įmonė, gali turėti neigiamos įtakos paslaugų kokybei arba kainai, kuria gyventojams teikiamos paslaugos. Kita vertus, vietovėse, kuriose veikia tik vienas plačiajuosčio ryšio tinklo operatorius, subsidijomis, kuriomis remiamas kito tinklo kūrimas, dažnai gali būti iškraipoma rinkos dinamika. Todėl valstybės paramą plačiajuosčio ryšio tinklams diegti „pilkosiose“ srityse būtina išanalizuoti išsamiau ir atlikti kruopštų suderinamumo vertinimą. |
| --- | --- |

(42)

Tai, kad tam tikroje vietovėje yra tinklo operatorius, nebūtinai reiškia, kad nėra rinkos nepakankamumo arba sanglaudos problemų. Tai, kad paslaugas teikia monopolinė įmonė, gali turėti neigiamos įtakos paslaugų kokybei arba kainai, kuria gyventojams teikiamos paslaugos. Kita vertus, vietovėse, kuriose veikia tik vienas plačiajuosčio ryšio tinklo operatorius, subsidijomis, kuriomis remiamas kito tinklo kūrimas, dažnai gali būti iškraipoma rinkos dinamika. Todėl valstybės paramą plačiajuosčio ryšio tinklams diegti „pilkosiose“ srityse būtina išanalizuoti išsamiau ir atlikti kruopštų suderinamumo vertinimą.

| (43) | Gali būti, kad vietovėje, į kurią nukreipiama valstybės intervencija, tinklo operatorius jau yra, tačiau tam tikros vartotojų grupės vis tiek gali būti nepakankamai aptarnaujamos, nes vartotojams neteikiamos kai kurios jų prašomos plačiajuosčio ryšio paslaugos arba, kai nėra reguliuojamų didmeninės prieigos tarifų, šių paslaugų mažmeninės kainos pernelyg didelės, palyginti su tokių pat paslaugų, teikiamų konkurencingesnėse šalies vietovėse arba regionuose, kainomis (45). Be to, jei mažai tikėtina, kad trečiosios šalys kurs naują infrastruktūrą, tokios infrastruktūros finansavimas galėtų būti tinkama priemonė. Taip būtų išspręsta infrastruktūrų konkurencijos trūkumo problema ir sumažėtų problemų, kylančių dėl de facto monopolinės vietos operatoriaus padėties (46). Tačiau galimybės šiomis aplinkybėmis teikti pagalbą priklauso nuo įvairių sąlygų, kurias susijusi ELPA valstybė turėtų įvykdyti. |
| --- | --- |

(43)

Gali būti, kad vietovėje, į kurią nukreipiama valstybės intervencija, tinklo operatorius jau yra, tačiau tam tikros vartotojų grupės vis tiek gali būti nepakankamai aptarnaujamos, nes vartotojams neteikiamos kai kurios jų prašomos plačiajuosčio ryšio paslaugos arba, kai nėra reguliuojamų didmeninės prieigos tarifų, šių paslaugų mažmeninės kainos pernelyg didelės, palyginti su tokių pat paslaugų, teikiamų konkurencingesnėse šalies vietovėse arba regionuose, kainomis (45). Be to, jei mažai tikėtina, kad trečiosios šalys kurs naują infrastruktūrą, tokios infrastruktūros finansavimas galėtų būti tinkama priemonė. Taip būtų išspręsta infrastruktūrų konkurencijos trūkumo problema ir sumažėtų problemų, kylančių dėl de facto monopolinės vietos operatoriaus padėties (46). Tačiau galimybės šiomis aplinkybėmis teikti pagalbą priklauso nuo įvairių sąlygų, kurias susijusi ELPA valstybė turėtų įvykdyti.

| (44) | Taigi Institucija tam tikromis aplinkybėmis gali paskelbti, kad pasirinktoms vietovėms skirtos valstybės pagalbos priemonės yra derančios, jei šiose vietovėse plačiajuosčio ryšio infrastruktūra de facto vis dar yra monopolinė ir jei i) neteikiama įperkamų arba reikiamų paslaugų, kuriomis būtų tenkinami gyventojų arba verslo klientų poreikiai ir ii) nėra mažiau iškraipančių rinką priemonių (įskaitant ex ante reguliavimą) tiems patiems tikslams pasiekti. Kad nustatytų, ar laikomasi šių sąlygų, Institucija pirmiausia vertins:






  a) | ar bendros rinkos sąlygos nėra tinkamos, ir šiuo tikslu, be kita ko, nagrinės esamų plačiajuosčio ryšio kainų lygį, galutiniams vartotojams (gyventojams ir verslo klientams) teikiamų paslaugų pobūdį ir šių paslaugų teikimo sąlygas; |
| --- | --- | --- |

(44)

Taigi Institucija tam tikromis aplinkybėmis gali paskelbti, kad pasirinktoms vietovėms skirtos valstybės pagalbos priemonės yra derančios, jei šiose vietovėse plačiajuosčio ryšio infrastruktūra de facto vis dar yra monopolinė ir jei i) neteikiama įperkamų arba reikiamų paslaugų, kuriomis būtų tenkinami gyventojų arba verslo klientų poreikiai ir ii) nėra mažiau iškraipančių rinką priemonių (įskaitant ex ante reguliavimą) tiems patiems tikslams pasiekti. Kad nustatytų, ar laikomasi šių sąlygų, Institucija pirmiausia vertins:

a)

ar bendros rinkos sąlygos nėra tinkamos, ir šiuo tikslu, be kita ko, nagrinės esamų plačiajuosčio ryšio kainų lygį, galutiniams vartotojams (gyventojams ir verslo klientams) teikiamų paslaugų pobūdį ir šių paslaugų teikimo sąlygas;

| b) | jei nėra nacionalinės reguliavimo institucijos (toliau – NRI) nustatyto ex ante reguliavimo, ar trečiosioms šalims nesiūloma veiksminga tinklo prieiga arba ar prieigos sąlygos netrukdo veiksmingai konkuruoti; |
| --- | --- |

b)

jei nėra nacionalinės reguliavimo institucijos (toliau – NRI) nustatyto ex ante reguliavimo, ar trečiosioms šalims nesiūloma veiksminga tinklo prieiga arba ar prieigos sąlygos netrukdo veiksmingai konkuruoti;

| c) | ar bendros patekimo į rinką kliūtys nekliudo ateiti kitiems potencialiems elektroninių ryšių operatoriams; ir |
| --- | --- |

c)

ar bendros patekimo į rinką kliūtys nekliudo ateiti kitiems potencialiems elektroninių ryšių operatoriams; ir

| d) | ar šių problemų nebuvo galima išspręsti priemonėmis ar taisomaisiais veiksmais, kuriuos kompetentinga nacionalinė reguliavimo arba konkurencijos institucija taiko esamam tinklo paslaugų teikėjui. |
| --- | --- |

d)

ar šių problemų nebuvo galima išspręsti priemonėmis ar taisomaisiais veiksmais, kuriuos kompetentinga nacionalinė reguliavimo arba konkurencijos institucija taiko esamam tinklo paslaugų teikėjui.

2.3.3.   Priemonės struktūra ir poreikis mažinti konkurencijos iškraipymą

| (45) | Jei manoma, kad plačiajuosčio ryšio aprėptis nepakankama, gali prireikti valstybės intervencijos. Pirmiausia būtina atsakyti į klausimą, ar valstybės pagalba yra tinkama politikos priemonė problemai išspręsti, ar nėra kitų, geresnių, priemonių. |
| --- | --- |

(45)

Jei manoma, kad plačiajuosčio ryšio aprėptis nepakankama, gali prireikti valstybės intervencijos. Pirmiausia būtina atsakyti į klausimą, ar valstybės pagalba yra tinkama politikos priemonė problemai išspręsti, ar nėra kitų, geresnių, priemonių.

| (46) | Šiuo klausimu Institucija pažymi, kad nors ex ante reguliavimas daugeliu atvejų padėjo įdiegti plačiajuostį ryšį miesto ir tankiau gyvenamose vietovėse, šio būdo gali nepakakti sąlygoms teikti plačiajuosčio ryšio paslaugas, ypač nepakankamai aptarnaujamose vietovėse, kurioms būdingas mažas investicijų pelningumas, sudaryti (47). |
| --- | --- |

(46)

Šiuo klausimu Institucija pažymi, kad nors ex ante reguliavimas daugeliu atvejų padėjo įdiegti plačiajuostį ryšį miesto ir tankiau gyvenamose vietovėse, šio būdo gali nepakakti sąlygoms teikti plačiajuosčio ryšio paslaugas, ypač nepakankamai aptarnaujamose vietovėse, kurioms būdingas mažas investicijų pelningumas, sudaryti (47).

| (47) | Be to, plačiajuosčio ryšio trūkumo problema ne visada išsprendžiama plačiajuosčio ryšio paklausos skatinimo priemonėmis (pvz., taikant lengvatas galutiniams vartotojams), nors šios priemonės gali turėti teigiamo poveikio plačiajuosčio ryšio skverbčiai ir turėtų būti skatinamos kaip alternatyvios arba papildomos priemonės kartu su kitomis viešosiomis priemonėmis (48). Taigi tokiais atvejais gali nelikti jokios kitos galimybės, kaip tik valstybės lėšomis išspręsti plačiajuosčio ryšio trūkumo problemą. |
| --- | --- |

(47)

Be to, plačiajuosčio ryšio trūkumo problema ne visada išsprendžiama plačiajuosčio ryšio paklausos skatinimo priemonėmis (pvz., taikant lengvatas galutiniams vartotojams), nors šios priemonės gali turėti teigiamo poveikio plačiajuosčio ryšio skverbčiai ir turėtų būti skatinamos kaip alternatyvios arba papildomos priemonės kartu su kitomis viešosiomis priemonėmis (48). Taigi tokiais atvejais gali nelikti jokios kitos galimybės, kaip tik valstybės lėšomis išspręsti plačiajuosčio ryšio trūkumo problemą.

| (48) | Vertinant priemonės skatinamąjį pobūdį, būtina patikrinti, ar susijusi investicija į plačiajuosčio ryšio tinklą negalėtų būti atliekama per tą patį laiką ir be valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

(48)

Vertinant priemonės skatinamąjį pobūdį, būtina patikrinti, ar susijusi investicija į plačiajuosčio ryšio tinklą negalėtų būti atliekama per tą patį laiką ir be valstybės pagalbos.

| (49) | Vertinant „baltosiose“ arba „pilkosiose“ srityse taikomų priemonių, apie kurias pranešta, proporcingumą, jei būtų nesilaikoma a–h punktuose nurodytų sąlygų, reikėtų atlikti nuodugnų vertinimą (49), o jį atlikus veikiausiai būtų padaryta neigiama išvada dėl pagalbos suderinamumo su EEE susitarimo veikimu:






  a) | Išsamus kartografavimas ir aprėpties analizė. ELPA valstybės turėtų aiškiai nurodyti, kurioms geografinėms vietovėms bus taikoma svarstoma paramos priemonė. Kartu atlikdamos atitinkamos vietovės konkurencinių sąlygų ir struktūros analizę ir konsultuodamosi su visomis suinteresuotosiomis šalimis, kurioms susijusi priemonė turi įtakos, ELPA valstybės mažina konkurencijos su esamais paslaugų teikėjais ir su tais, kurie jau turi parengę investicinius planus artimiausiai ateičiai, iškraipymą ir suteikia šiems investuotojams galimybę planuoti savo veiklą (50). Todėl išsamus kartografavimas ir visapusiškos konsultacijos ne tik užtikrina didelį skaidrumą, bet ir labai padeda nustatyti „baltąsias“, „pilkąsias“ ir „juodąsias“ sritis (51). |
| --- | --- | --- |

(49)

Vertinant „baltosiose“ arba „pilkosiose“ srityse taikomų priemonių, apie kurias pranešta, proporcingumą, jei būtų nesilaikoma a–h punktuose nurodytų sąlygų, reikėtų atlikti nuodugnų vertinimą (49), o jį atlikus veikiausiai būtų padaryta neigiama išvada dėl pagalbos suderinamumo su EEE susitarimo veikimu:

a)

Išsamus kartografavimas ir aprėpties analizė. ELPA valstybės turėtų aiškiai nurodyti, kurioms geografinėms vietovėms bus taikoma svarstoma paramos priemonė. Kartu atlikdamos atitinkamos vietovės konkurencinių sąlygų ir struktūros analizę ir konsultuodamosi su visomis suinteresuotosiomis šalimis, kurioms susijusi priemonė turi įtakos, ELPA valstybės mažina konkurencijos su esamais paslaugų teikėjais ir su tais, kurie jau turi parengę investicinius planus artimiausiai ateičiai, iškraipymą ir suteikia šiems investuotojams galimybę planuoti savo veiklą (50). Todėl išsamus kartografavimas ir visapusiškos konsultacijos ne tik užtikrina didelį skaidrumą, bet ir labai padeda nustatyti „baltąsias“, „pilkąsias“ ir „juodąsias“ sritis (51).

| b) | Atviras konkursas. Rengiant atvirus konkursus, visiems investuotojams, pageidaujantiems teikti subsidijuojamo projekto įgyvendinimo pasiūlymus, užtikrinamas skaidrumas. Būtina atviro konkurso sąlyga – vienodo nediskriminacinio požiūrio į visus pasiūlymo teikėjus taikymas. Atviras konkursas – tai būdas, leidžiantis kiek įmanoma labiau sumažinti galimą susijusią valstybės pagalbos naudą ir kartu sušvelninti atrankinį priemonės pobūdį, kadangi pasirinktinas pagalbos gavėjas iš anksto nėra žinomas (52). |
| --- | --- |

b)

Atviras konkursas. Rengiant atvirus konkursus, visiems investuotojams, pageidaujantiems teikti subsidijuojamo projekto įgyvendinimo pasiūlymus, užtikrinamas skaidrumas. Būtina atviro konkurso sąlyga – vienodo nediskriminacinio požiūrio į visus pasiūlymo teikėjus taikymas. Atviras konkursas – tai būdas, leidžiantis kiek įmanoma labiau sumažinti galimą susijusią valstybės pagalbos naudą ir kartu sušvelninti atrankinį priemonės pobūdį, kadangi pasirinktinas pagalbos gavėjas iš anksto nėra žinomas (52).

| c) | Ekonominiu požiūriu pranašiausias pasiūlymas. Rengiant atvirą konkursą, siekiant sumažinti teiktinos pagalbos sumą taikant panašius arba vienodus kokybės reikalavimus, pasiūlymo teikėjas, prašantis mažiausios pagalbos sumos, iš esmės turėtų gauti daugiau pirmenybės balų, skiriamų atliekant bendrą jo pasiūlymo įvertinimą (53). Taip ELPA valstybė gali sumažinti savo naštą, skirdama iš tiesų rinkai būtiną pagalbos sumą, ir taip sumažinti informacijos asimetriją, kuri dažniausiai būna naudinga privatiems investuotojams. |
| --- | --- |

c)

Ekonominiu požiūriu pranašiausias pasiūlymas. Rengiant atvirą konkursą, siekiant sumažinti teiktinos pagalbos sumą taikant panašius arba vienodus kokybės reikalavimus, pasiūlymo teikėjas, prašantis mažiausios pagalbos sumos, iš esmės turėtų gauti daugiau pirmenybės balų, skiriamų atliekant bendrą jo pasiūlymo įvertinimą (53). Taip ELPA valstybė gali sumažinti savo naštą, skirdama iš tiesų rinkai būtiną pagalbos sumą, ir taip sumažinti informacijos asimetriją, kuri dažniausiai būna naudinga privatiems investuotojams.

| d) | Technologinis neutralumas. Atsižvelgdamos į tai, kad plačiajuosčio ryšio paslaugas galima teikti naudojant tinklo infrastruktūras, pagrįstas laidinėmis (xDSL, kabelinėmis), bevielėmis (Wi-Fi, WiMAX), palydovinėmis ir judriosiomis technologijomis, ELPA valstybės neturėtų remti kurios nors vienos technologijos arba tinklo platformos, jei negali to objektyviai pagrįsti (54). Pasiūlymų teikėjams turėtų būti suteikta teisė siūlyti teikti reikiamas plačiajuosčio ryšio paslaugas taikant arba derinant tokias technologijas, kokios, jų nuomone, yra tinkamiausios. |
| --- | --- |

d)

Technologinis neutralumas. Atsižvelgdamos į tai, kad plačiajuosčio ryšio paslaugas galima teikti naudojant tinklo infrastruktūras, pagrįstas laidinėmis (xDSL, kabelinėmis), bevielėmis (Wi-Fi, WiMAX), palydovinėmis ir judriosiomis technologijomis, ELPA valstybės neturėtų remti kurios nors vienos technologijos arba tinklo platformos, jei negali to objektyviai pagrįsti (54). Pasiūlymų teikėjams turėtų būti suteikta teisė siūlyti teikti reikiamas plačiajuosčio ryšio paslaugas taikant arba derinant tokias technologijas, kokios, jų nuomone, yra tinkamiausios.

| e) | Esamos infrastruktūros naudojimas. Jei įmanoma, ELPA valstybės turėtų skatinti pasiūlymų teikėjus naudotis esama infrastruktūra, kad būtų išvengta nereikalingo išteklių dubliavimo. Mėginant sumažinti ekonominį poveikį esamiems tinklo operatoriams, šiems turi būti suteikta galimybė leisti naudoti savo infrastruktūrą projektui, apie kurį pranešta, įgyvendinti. Tačiau ši sąlyga neturėtų būti naudinga tik esamiems vietos operatoriams, ypač jei trečiosios šalys neturi galimybės naudotis šia infrastruktūra ar ištekliais, kurie būtini, kad jos galėtų konkuruoti su vietos operatoriumi. Be to, jei tai „pilkosios“ sritys ir jei įrodoma, kad priklausomybė nuo vietos operatoriaus yra vienas iš problemos aspektų, gali reikėti sudaryti sąlygas didesnei įrenginiais pagrįstai konkurencijai. |
| --- | --- |

e)

Esamos infrastruktūros naudojimas. Jei įmanoma, ELPA valstybės turėtų skatinti pasiūlymų teikėjus naudotis esama infrastruktūra, kad būtų išvengta nereikalingo išteklių dubliavimo. Mėginant sumažinti ekonominį poveikį esamiems tinklo operatoriams, šiems turi būti suteikta galimybė leisti naudoti savo infrastruktūrą projektui, apie kurį pranešta, įgyvendinti. Tačiau ši sąlyga neturėtų būti naudinga tik esamiems vietos operatoriams, ypač jei trečiosios šalys neturi galimybės naudotis šia infrastruktūra ar ištekliais, kurie būtini, kad jos galėtų konkuruoti su vietos operatoriumi. Be to, jei tai „pilkosios“ sritys ir jei įrodoma, kad priklausomybė nuo vietos operatoriaus yra vienas iš problemos aspektų, gali reikėti sudaryti sąlygas didesnei įrenginiais pagrįstai konkurencijai.

| f) | Didmeninė prieiga. Trečiųjų šalių įgaliojimas veiksmingai naudotis didmenine subsidijuojamos plačiajuosčio ryšio infrastruktūros prieiga yra būtina sudedamoji kiekvienos valstybės priemonės, kuria finansuojamas naujos plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kūrimas, dalis. Pirmiausia trečiųjų šalių operatoriai, turėdami didmeninę prieigą, gali konkuruoti su pasirinktu pasiūlymo teikėju (kai toks jau yra mažmeninėje rinkoje) ir taip didinti pasirinkimo galimybes ir konkurenciją vietovėse, kuriose taikoma priemonė, kartu išvengiant regioninių paslaugų monopolijų atsiradimo. Veiksminga didmeninė subsidijuojamos infrastruktūros prieiga turėtų būti siūloma bent septyneriems metams. Ši sąlyga taikoma neatsižvelgiant į ankstesnę rinkos analizę, apibrėžtą Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 7 straipsnyje (55). Tačiau, jei praėjus 7 metams, NRI pagal taikomą reguliavimo sistemą nustato, kad atitinkamas infrastruktūros operatorius konkrečioje rinkoje turi didelę įtaką (56), įsipareigojimą dėl prieigos reikėtų atitinkamai pratęsti. |
| --- | --- |

f)

Didmeninė prieiga. Trečiųjų šalių įgaliojimas veiksmingai naudotis didmenine subsidijuojamos plačiajuosčio ryšio infrastruktūros prieiga yra būtina sudedamoji kiekvienos valstybės priemonės, kuria finansuojamas naujos plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kūrimas, dalis. Pirmiausia trečiųjų šalių operatoriai, turėdami didmeninę prieigą, gali konkuruoti su pasirinktu pasiūlymo teikėju (kai toks jau yra mažmeninėje rinkoje) ir taip didinti pasirinkimo galimybes ir konkurenciją vietovėse, kuriose taikoma priemonė, kartu išvengiant regioninių paslaugų monopolijų atsiradimo. Veiksminga didmeninė subsidijuojamos infrastruktūros prieiga turėtų būti siūloma bent septyneriems metams. Ši sąlyga taikoma neatsižvelgiant į ankstesnę rinkos analizę, apibrėžtą Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 7 straipsnyje (55). Tačiau, jei praėjus 7 metams, NRI pagal taikomą reguliavimo sistemą nustato, kad atitinkamas infrastruktūros operatorius konkrečioje rinkoje turi didelę įtaką (56), įsipareigojimą dėl prieigos reikėtų atitinkamai pratęsti.

| g) | Kainų palyginimas. Norint užtikrinti veiksmingą didmeninę prieigą ir kaip galima labiau sumažinti galimybę iškraipyti konkurenciją, labai svarbu neleisti pernelyg plačiai taikyti didmeninių kainų arba priešingai – pasirinktam pasiūlymo teikėjui neleisti taikyti grobuoniškos kainodaros ar reikalauti mokėti kuo didesnę kainą. Didmeninės prieigos kainos turėtų būti nustatomos pagal vidutines skelbiamas (reguliuojamas) didmenines kainas, vyraujančias kitose panašiose, konkurencingesnėse šalies arba EEE vietovėse, arba, jei tokių skelbiamų kainų nėra, pagal atitinkamų rinkų ir paslaugų kainas, jau nustatytas arba patvirtintas nacionalinės reguliavimo institucijos. Todėl, kai ex ante reguliavimas jau taikomas (t. y.„pilkojoje“ srityje), prieigos prie subsidijuojamos infrastruktūros didmeninės kainos neturėtų būti mažesnės nei NRI toje pačioje vietovėje nustatytos prieigos kainos. Kainų palyginimas yra svarbi apsaugos priemonė, nes leidžia ELPA valstybėms iš anksto nenustatyti tikslių mažmeninių arba didmeninių prieigos kainų ir užtikrinti, kad suteikta pagalba būtų naudojama rinkos sąlygoms, panašioms į vyraujančias kitose konkurencingose plačiajuosčio ryšio rinkose, sukurti. Palyginimo kriterijai turėtų būti aiškiai nurodyti konkurso dokumentuose. |
| --- | --- |

g)

Kainų palyginimas. Norint užtikrinti veiksmingą didmeninę prieigą ir kaip galima labiau sumažinti galimybę iškraipyti konkurenciją, labai svarbu neleisti pernelyg plačiai taikyti didmeninių kainų arba priešingai – pasirinktam pasiūlymo teikėjui neleisti taikyti grobuoniškos kainodaros ar reikalauti mokėti kuo didesnę kainą. Didmeninės prieigos kainos turėtų būti nustatomos pagal vidutines skelbiamas (reguliuojamas) didmenines kainas, vyraujančias kitose panašiose, konkurencingesnėse šalies arba EEE vietovėse, arba, jei tokių skelbiamų kainų nėra, pagal atitinkamų rinkų ir paslaugų kainas, jau nustatytas arba patvirtintas nacionalinės reguliavimo institucijos. Todėl, kai ex ante reguliavimas jau taikomas (t. y.„pilkojoje“ srityje), prieigos prie subsidijuojamos infrastruktūros didmeninės kainos neturėtų būti mažesnės nei NRI toje pačioje vietovėje nustatytos prieigos kainos. Kainų palyginimas yra svarbi apsaugos priemonė, nes leidžia ELPA valstybėms iš anksto nenustatyti tikslių mažmeninių arba didmeninių prieigos kainų ir užtikrinti, kad suteikta pagalba būtų naudojama rinkos sąlygoms, panašioms į vyraujančias kitose konkurencingose plačiajuosčio ryšio rinkose, sukurti. Palyginimo kriterijai turėtų būti aiškiai nurodyti konkurso dokumentuose.

| h) | Lėšų susigrąžinimo mechanizmas siekiant išvengti kompensacijos permokos. Kad pasirinktam pasiūlymo teikėjui nebūtų suteikta pernelyg didelė kompensacija, kai plačiajuosčio ryšio paklausa pasirinktoje vietovėje tampa didesnė, nei numatyta, ELPA valstybės sutartyje su konkursą laimėjusiu pasiūlymo teikėju turėtų nustatyti išlaidų atlyginimo mechanizmą (57). Taikant tokį mechanizmą, ex post ir atgaline data galima sumažinti pagalbos sumą, kuri pradžioje buvo laikoma būtina. |
| --- | --- |

h)

Lėšų susigrąžinimo mechanizmas siekiant išvengti kompensacijos permokos. Kad pasirinktam pasiūlymo teikėjui nebūtų suteikta pernelyg didelė kompensacija, kai plačiajuosčio ryšio paklausa pasirinktoje vietovėje tampa didesnė, nei numatyta, ELPA valstybės sutartyje su konkursą laimėjusiu pasiūlymo teikėju turėtų nustatyti išlaidų atlyginimo mechanizmą (57). Taikant tokį mechanizmą, ex post ir atgaline data galima sumažinti pagalbos sumą, kuri pradžioje buvo laikoma būtina.

3.   VALSTYBĖS PAGALBA NKP TINKLAMS

3.1.   Spartaus NKP tinklų diegimo rėmimas

| (50) | Dabar ne viena EEE valstybė vis daugiau dėmesio skiria plačiajuosčio ryšio tinklų, leidžiančių labai didele sparta teikti įvairiausias pažangias skaitmenines susietas paslaugas, rėmimui. Šie NKP tinklai – daugiausia šviesolaidžio arba pažangių atnaujintų kabelinių tinklų tinklai, kuriais visiškai arba didele dalimi keičiami esami vario laidų naudojimu pagrįsti plačiajuosčio ryšio tinklai arba esami kabeliniai tinklai. |
| --- | --- |

(50)

Dabar ne viena EEE valstybė vis daugiau dėmesio skiria plačiajuosčio ryšio tinklų, leidžiančių labai didele sparta teikti įvairiausias pažangias skaitmenines susietas paslaugas, rėmimui. Šie NKP tinklai – daugiausia šviesolaidžio arba pažangių atnaujintų kabelinių tinklų tinklai, kuriais visiškai arba didele dalimi keičiami esami vario laidų naudojimu pagrįsti plačiajuosčio ryšio tinklai arba esami kabeliniai tinklai.

| (51) | NKP tinklai – tai laidinės prieigos tinklai, visiškai arba iš dalies sudaryti iš optinių elementų ir leidžiantys teikti plačiajuosčio ryšio prieigos paslaugas, kurių savybės geresnės (pvz., didesnis pralaidumas) už esamų varinių laidų tinklų savybes (58). |
| --- | --- |

(51)

NKP tinklai – tai laidinės prieigos tinklai, visiškai arba iš dalies sudaryti iš optinių elementų ir leidžiantys teikti plačiajuosčio ryšio prieigos paslaugas, kurių savybės geresnės (pvz., didesnis pralaidumas) už esamų varinių laidų tinklų savybes (58).

| (52) | Iš esmės ateityje NKP tinklų sparta ir pralaidumas bus tokie, kad būtų galima perduoti didelės raiškos turinį, teikti užsakomąsias taikomąsias priemones, kurioms reikalingas didelis pralaidumas, ir verslui suteikti galimybę naudotis įperkamomis simetrinėmis plačiajuosčio ryšio jungtimis, kuriomis dabar gali naudotis tik didelės įmonės. Apskritai NKP tinklai gali padėti tobulinti visus plačiajuosčio ryšio technologijos ir plačiajuosčio ryšio paslaugų aspektus. |
| --- | --- |

(52)

Iš esmės ateityje NKP tinklų sparta ir pralaidumas bus tokie, kad būtų galima perduoti didelės raiškos turinį, teikti užsakomąsias taikomąsias priemones, kurioms reikalingas didelis pralaidumas, ir verslui suteikti galimybę naudotis įperkamomis simetrinėmis plačiajuosčio ryšio jungtimis, kuriomis dabar gali naudotis tik didelės įmonės. Apskritai NKP tinklai gali padėti tobulinti visus plačiajuosčio ryšio technologijos ir plačiajuosčio ryšio paslaugų aspektus.

| (53) | Komisija jau yra nagrinėjusi keletą pranešimų apie valstybės pagalbą, kurią teikiant remiamas šviesolaidžio tinklų diegimas. Šie atvejai buvo susiję su „pagrindinio“ regioninio NKP tinklo kūrimu (59) arba šviesolaidžio ryšio paslaugų teikimu nedideliam verslo klientų skaičiui (60). |
| --- | --- |

(53)

Komisija jau yra nagrinėjusi keletą pranešimų apie valstybės pagalbą, kurią teikiant remiamas šviesolaidžio tinklų diegimas. Šie atvejai buvo susiję su „pagrindinio“ regioninio NKP tinklo kūrimu (59) arba šviesolaidžio ryšio paslaugų teikimu nedideliam verslo klientų skaičiui (60).

| (54) | Kaip ir diegiant vadinamosios „pirmosios kartos“ bazinio plačiajuosčio ryšio tinklus, valstybės, miesto ir regioninės valdžios institucijos savo paramą šviesolaidžio tinklams sparčiai diegti gali pagrįsti rinkos nepakankamumo problema ar sanglaudos tikslo siekimu. Diegiant bazinio plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą, valstybės intervencijos pavyzdžiai Komisijos sprendimų priėmimo praktikoje daugiausia buvo susiję su kaimo bendruomenėmis ir (arba) vietovėmis (kuriose mažas gyventojų tankis ir reikalingos didelės kapitalo sąnaudos) arba nepakankamai ekonomiškai išsivysčiusiomis vietovėmis (menkos galimybės sumokėti už paslaugas), o šiuo atveju teigiama, kad NKP tinklų modelio ekonominiai ypatumai atgraso nuo NKP tinklų diegimo ne tik retai gyvenamose vietovėse, bet ir tam tikrose miesto zonose. Pagrindinė problema, trukdanti sparčiai ir plačiai diegti NKP tinklus, yra išlaidos ir – iš dalies – gyventojų tankis (61). |
| --- | --- |

(54)

Kaip ir diegiant vadinamosios „pirmosios kartos“ bazinio plačiajuosčio ryšio tinklus, valstybės, miesto ir regioninės valdžios institucijos savo paramą šviesolaidžio tinklams sparčiai diegti gali pagrįsti rinkos nepakankamumo problema ar sanglaudos tikslo siekimu. Diegiant bazinio plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą, valstybės intervencijos pavyzdžiai Komisijos sprendimų priėmimo praktikoje daugiausia buvo susiję su kaimo bendruomenėmis ir (arba) vietovėmis (kuriose mažas gyventojų tankis ir reikalingos didelės kapitalo sąnaudos) arba nepakankamai ekonomiškai išsivysčiusiomis vietovėmis (menkos galimybės sumokėti už paslaugas), o šiuo atveju teigiama, kad NKP tinklų modelio ekonominiai ypatumai atgraso nuo NKP tinklų diegimo ne tik retai gyvenamose vietovėse, bet ir tam tikrose miesto zonose. Pagrindinė problema, trukdanti sparčiai ir plačiai diegti NKP tinklus, yra išlaidos ir – iš dalies – gyventojų tankis (61).

| (55) | Taigi valdžios institucijos gali pagrįstai taikyti tiesioginę intervenciją, kad užtikrintų, jog vietovės, kurios, tinklo operatorių nuomone, nėra pelningos, vis tiek gautų naudos dėl didelio šalutinio poveikio, kurį NKP tinklai gali padaryti ekonomikai, ir kad šios vietovės nepatirtų naujos skaitmeninės „NKP atskirties“. Todėl ELPA valstybės gali pageidauti paskatinti NKP tinklų plėtrą vietovėse, kuriose esamų plačiajuosčio tinklo operatorių investicijos į šiuos tinklus būtų pradėtos tik po kelerių metų, nes finansiniu požiūriu jos ne tokios patrauklios kaip tam tikrose pagrindinėse miesto zonose. Tam tikrais atvejais ELPA valstybės, norėdamos sudaryti sąlygas naudotis NKP tinklų ryšiu apskritai arba anksčiau nei būtų galima tikėtis ir taip kuo greičiau padidinti užimtumo ir kitas ekonomines galimybes, gali nuspręsti investuoti pačios arba suteikti finansinę paramą privatiems operatoriams. |
| --- | --- |

(55)

Taigi valdžios institucijos gali pagrįstai taikyti tiesioginę intervenciją, kad užtikrintų, jog vietovės, kurios, tinklo operatorių nuomone, nėra pelningos, vis tiek gautų naudos dėl didelio šalutinio poveikio, kurį NKP tinklai gali padaryti ekonomikai, ir kad šios vietovės nepatirtų naujos skaitmeninės „NKP atskirties“. Todėl ELPA valstybės gali pageidauti paskatinti NKP tinklų plėtrą vietovėse, kuriose esamų plačiajuosčio tinklo operatorių investicijos į šiuos tinklus būtų pradėtos tik po kelerių metų, nes finansiniu požiūriu jos ne tokios patrauklios kaip tam tikrose pagrindinėse miesto zonose. Tam tikrais atvejais ELPA valstybės, norėdamos sudaryti sąlygas naudotis NKP tinklų ryšiu apskritai arba anksčiau nei būtų galima tikėtis ir taip kuo greičiau padidinti užimtumo ir kitas ekonomines galimybes, gali nuspręsti investuoti pačios arba suteikti finansinę paramą privatiems operatoriams.

| (56) | Taikant viešąją intervenciją, kuria norima paremti NKP tinklų diegimą arba jį paspartinti, turi būti užtikrinta, kad ši parama atitiktų valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

(56)

Taikant viešąją intervenciją, kuria norima paremti NKP tinklų diegimą arba jį paspartinti, turi būti užtikrinta, kad ši parama atitiktų valstybės pagalbos taisykles.

3.2.   Viešosios intervencijos rūšys

| (57) | ELPA valstybės, norėdamos paskatinti arba paspartinti NKP tinklų diegimą, gali taikyti įvairaus lygio rinkos intervenciją. Tokiu atveju NKP tinklų diegimo srityje vykdomai valstybės intervencijai mutatis mutandis taikomos 2.2.1 ir 2.2.2 skirsnių (rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymas, kompensacija už viešąsias paslaugas ir Altmark kriterijai) nuostatos. Atsižvelgiant į pasirinktos intervencijos pobūdį ir poveikį, pagal valstybės pagalbos taisykles gali būti pateisinamas ir kitoks analizės metodas. |
| --- | --- |

(57)

ELPA valstybės, norėdamos paskatinti arba paspartinti NKP tinklų diegimą, gali taikyti įvairaus lygio rinkos intervenciją. Tokiu atveju NKP tinklų diegimo srityje vykdomai valstybės intervencijai mutatis mutandis taikomos 2.2.1 ir 2.2.2 skirsnių (rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymas, kompensacija už viešąsias paslaugas ir Altmark kriterijai) nuostatos. Atsižvelgiant į pasirinktos intervencijos pobūdį ir poveikį, pagal valstybės pagalbos taisykles gali būti pateisinamas ir kitoks analizės metodas.

| (58) | Vietovėse, kuriose tikimasi, kad privatūs investuotojai ateityje diegs NKP tinklus, ELPA valstybės gali nuspręsti taikyti įvairių priemonių rinkinius, kuriais būtų siekiama paspartinti investicijų ciklą ir taip paskatinti investuotojus anksčiau įgyvendinti savo investicijų planus. Šiomis priemonėmis nebūtinai turi būti teikiama valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Kadangi didelę šviesolaidžio tinklų diegimo dalį sudaro civilinės inžinerijos darbai (pvz., kasimas, kabelių tiesimas, laidų išvedžiojimas namuose ir kt.), ELPA valstybės, taikydamos EEE elektroninių ryšių reguliavimo sistemą, pvz., gali nuspręsti palengvinti servituto teisių gavimo procedūrą ir reikalauti, kad tinklų operatoriai koordinuotų savo civilinės inžinerijos darbus ir (arba) dalytųsi tam tikromis savo infrastruktūros dalimis (62). Lygiai taip pat ELPA valstybės gali nuspręsti, kad, statant naujas konstrukcijas (įskaitant naujus vandentiekio, energijos, transporto ar nuotekų tinklus) ir (arba) pastatus, turėtų būti įrengtos šviesolaidžio jungtys. |
| --- | --- |

(58)

Vietovėse, kuriose tikimasi, kad privatūs investuotojai ateityje diegs NKP tinklus, ELPA valstybės gali nuspręsti taikyti įvairių priemonių rinkinius, kuriais būtų siekiama paspartinti investicijų ciklą ir taip paskatinti investuotojus anksčiau įgyvendinti savo investicijų planus. Šiomis priemonėmis nebūtinai turi būti teikiama valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Kadangi didelę šviesolaidžio tinklų diegimo dalį sudaro civilinės inžinerijos darbai (pvz., kasimas, kabelių tiesimas, laidų išvedžiojimas namuose ir kt.), ELPA valstybės, taikydamos EEE elektroninių ryšių reguliavimo sistemą, pvz., gali nuspręsti palengvinti servituto teisių gavimo procedūrą ir reikalauti, kad tinklų operatoriai koordinuotų savo civilinės inžinerijos darbus ir (arba) dalytųsi tam tikromis savo infrastruktūros dalimis (62). Lygiai taip pat ELPA valstybės gali nuspręsti, kad, statant naujas konstrukcijas (įskaitant naujus vandentiekio, energijos, transporto ar nuotekų tinklus) ir (arba) pastatus, turėtų būti įrengtos šviesolaidžio jungtys.

| (59) | Be to, valdžios institucijos gali nuspręsti imtis kai kurių civilinės inžinerijos darbų (pvz., valstybinės žemės kasimo, kanalų tiesimo), kad susiję operatoriai turėtų sąlygas ir galėtų greičiau įdiegti savo tinklų sudedamąsias dalis. Tačiau tokie civilinės inžinerijos darbai neturėtų būti skirti tik tam tikrai pramonės šakai arba sektoriui, o turėtų iš principo būti atviri visiems galimiems naudotojams ir ne tik elektroninio ryšio operatoriams (t. y. ir elektros energijos, dujų, vandens įrenginių ir kt. operatoriams). Jei tokia valstybės intervencija, nediskriminuojant kitų dalyvių tam tikro sektoriaus ar įmonės naudai (pirmiausia mažinant jų kapitalo išlaidas), siekiama sukurti reikiamas pradines sąlygas, kad komunalinių įrenginių operatoriai galėtų diegti savo infrastruktūrą, jai EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalis netaikoma. |
| --- | --- |

(59)

Be to, valdžios institucijos gali nuspręsti imtis kai kurių civilinės inžinerijos darbų (pvz., valstybinės žemės kasimo, kanalų tiesimo), kad susiję operatoriai turėtų sąlygas ir galėtų greičiau įdiegti savo tinklų sudedamąsias dalis. Tačiau tokie civilinės inžinerijos darbai neturėtų būti skirti tik tam tikrai pramonės šakai arba sektoriui, o turėtų iš principo būti atviri visiems galimiems naudotojams ir ne tik elektroninio ryšio operatoriams (t. y. ir elektros energijos, dujų, vandens įrenginių ir kt. operatoriams). Jei tokia valstybės intervencija, nediskriminuojant kitų dalyvių tam tikro sektoriaus ar įmonės naudai (pirmiausia mažinant jų kapitalo išlaidas), siekiama sukurti reikiamas pradines sąlygas, kad komunalinių įrenginių operatoriai galėtų diegti savo infrastruktūrą, jai EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalis netaikoma.

| (60) | Be to, nacionalinės reguliavimo institucijos panašių priemonių gali imtis norėdamos suteikti vienodą nediskriminacinę galimybę naudotis stulpais arba suteikdamos galimybę dalytis kanalais, priklausančiais komunalinių paslaugų arba esamų tinklų operatoriams. |
| --- | --- |

(60)

Be to, nacionalinės reguliavimo institucijos panašių priemonių gali imtis norėdamos suteikti vienodą nediskriminacinę galimybę naudotis stulpais arba suteikdamos galimybę dalytis kanalais, priklausančiais komunalinių paslaugų arba esamų tinklų operatoriams.

| (61) | Komisijos sprendimų priėmimo bazinio plačiajuosčio ryšio srityje praktika rodo, kad dažniausiai valstybės pagalbą plačiajuosčio ryšio tinklams teikia vietos arba regioninės valdžios institucijos, siekiančios išspręsti plačiajuosčio ryšio trūkumo regione problemą arba padidinti regiono konkurencingumą gerindamos esamą plačiajuosčio ryšio aprėptį ir galimybes prisijungti prie tinklo. Kad pasiektų šiuos du tikslus, valdžios institucijos iki šiol rengdavo valstybei priklausančios plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kūrimo ir valdymo konkursus arba finansiškai remdavo privatiems asmenims priklausančio plačiajuosčio ryšio tinklo kūrimą (63). |
| --- | --- |

(61)

Komisijos sprendimų priėmimo bazinio plačiajuosčio ryšio srityje praktika rodo, kad dažniausiai valstybės pagalbą plačiajuosčio ryšio tinklams teikia vietos arba regioninės valdžios institucijos, siekiančios išspręsti plačiajuosčio ryšio trūkumo regione problemą arba padidinti regiono konkurencingumą gerindamos esamą plačiajuosčio ryšio aprėptį ir galimybes prisijungti prie tinklo. Kad pasiektų šiuos du tikslus, valdžios institucijos iki šiol rengdavo valstybei priklausančios plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kūrimo ir valdymo konkursus arba finansiškai remdavo privatiems asmenims priklausančio plačiajuosčio ryšio tinklo kūrimą (63).

| (62) | Jei viešosios intervencijos priemonės yra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį, apie šias priemones būtina pranešti Institucijai, kuri, remdamasi 3.3 ir 3.4 skirsniuose nustatytais pagrindiniais principais, įvertins jų suderinamumą su bendrąja rinka (64). |
| --- | --- |

(62)

Jei viešosios intervencijos priemonės yra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį, apie šias priemones būtina pranešti Institucijai, kuri, remdamasi 3.3 ir 3.4 skirsniuose nustatytais pagrindiniais principais, įvertins jų suderinamumą su bendrąja rinka (64).

3.3.   NKP tinklų „baltųjų“, „pilkųjų“ ir „juodųjų“ sričių išskyrimas

| (63) | Kaip minėta 38 punkte, valstybės pagalbos įprasto plačiajuosčio ryšio plėtrai suderinamumas vertinamas išskiriant „baltąsias“, „pilkąsias“ ir „juodąsias“ sritis. Institucija mano, kad toks išskyrimas tinkamas vertinant ir valstybės pagalbos NKP tinklams suderinamumą pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, tačiau, atsižvelgiant į NKP tinklų ypatumus, šias sritis būtina geriau apibrėžti. |
| --- | --- |

(63)

Kaip minėta 38 punkte, valstybės pagalbos įprasto plačiajuosčio ryšio plėtrai suderinamumas vertinamas išskiriant „baltąsias“, „pilkąsias“ ir „juodąsias“ sritis. Institucija mano, kad toks išskyrimas tinkamas vertinant ir valstybės pagalbos NKP tinklams suderinamumą pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, tačiau, atsižvelgiant į NKP tinklų ypatumus, šias sritis būtina geriau apibrėžti.

| (64) | Nagrinėjant šį klausimą reikia atminti, jog tikimasi, kad tolimoje ateityje NKP tinklai pakeis esamus bazinio plačiajuosčio ryšio tinklus. Kadangi NKP tinklų struktūra kitokia, leidžianti teikti gerokai geresnės kokybės plačiajuosčio ryšio paslaugas nei teikiamos dabar, be to, leidžianti teikti paslaugas, kurių neįmanoma teikti naudojant dabartinius plačiajuosčio ryšio tinklus, tikėtina, kad ateityje atsiras didelių skirtumų tarp vietovių, kuriose NKP tinklai veikia, ir vietovių, kuriose tokie tinklai neveikia (65). |
| --- | --- |

(64)

Nagrinėjant šį klausimą reikia atminti, jog tikimasi, kad tolimoje ateityje NKP tinklai pakeis esamus bazinio plačiajuosčio ryšio tinklus. Kadangi NKP tinklų struktūra kitokia, leidžianti teikti gerokai geresnės kokybės plačiajuosčio ryšio paslaugas nei teikiamos dabar, be to, leidžianti teikti paslaugas, kurių neįmanoma teikti naudojant dabartinius plačiajuosčio ryšio tinklus, tikėtina, kad ateityje atsiras didelių skirtumų tarp vietovių, kuriose NKP tinklai veikia, ir vietovių, kuriose tokie tinklai neveikia (65).

| (65) | Dabar naudojant kai kuriuos pažangius bazinio plačiajuosčio ryšio tinklus (pvz., ADSL 2+ (66)) galima (tam tikru lygiu) teikti tam tikrų rūšių plačiajuosčio ryšio paslaugas, kurios artimiausioje ateityje veikiausiai bus siūlomos naudojant NKP tinklus (pavyzdžiui, trijų pagrindinių paslaugų paketas). Tačiau, nepažeidžiant ex ante reguliavimo nuostatų, reikėtų atkreipti dėmesį, kad gali atsirasti naujų produktų arba paslaugų, kurie neturės pakaitų nei paklausos, nei pasiūlos požiūriu ir kuriems reikės didesnės plačiajuosčio ryšio spartos, viršijančios fizines bazinio plačiajuosčio ryšio infrastruktūros galimybių ribas. |
| --- | --- |

(65)

Dabar naudojant kai kuriuos pažangius bazinio plačiajuosčio ryšio tinklus (pvz., ADSL 2+ (66)) galima (tam tikru lygiu) teikti tam tikrų rūšių plačiajuosčio ryšio paslaugas, kurios artimiausioje ateityje veikiausiai bus siūlomos naudojant NKP tinklus (pavyzdžiui, trijų pagrindinių paslaugų paketas). Tačiau, nepažeidžiant ex ante reguliavimo nuostatų, reikėtų atkreipti dėmesį, kad gali atsirasti naujų produktų arba paslaugų, kurie neturės pakaitų nei paklausos, nei pasiūlos požiūriu ir kuriems reikės didesnės plačiajuosčio ryšio spartos, viršijančios fizines bazinio plačiajuosčio ryšio infrastruktūros galimybių ribas.

| (66) | Todėl, norint įvertinti valstybės pagalbą NKP tinklams, vietovė, kurioje tokių tinklų dabar nėra ir kurioje privatūs investuotojai artimiausioje ateityje jų veikiausiai nediegs arba nenaudos visu pajėgumu, turėtų būti laikoma „baltąja“ NKP sritimi (67). Šiuo atveju „artimiausioje ateityje“ turėtų reikšti „per trejus metus“ (68). Valdžios institucijos turėtų būti įgaliotos tam tikromis sąlygomis imtis intervencinių priemonių ir spręsti socialinės sanglaudos, regioninės plėtros arba rinkos nepakankamumo problemas, jei galima įrodyti, kad privatūs investuotojai per artimiausius trejus metus neketina diegti NKP tinklų. Privatūs investuotojai savo investicijų planais turėtų užtikrinti, kad per trejų metų laikotarpį būtų padaryta nemaža pažanga bent aprėpties srityje ir kad planuojamos investicijos būtų užbaigtos vėliau per pagrįstą laiką (atsižvelgiant į kiekvienos vietovės ir kiekvieno projekto ypatumus). Tolesnių perspektyvų vertinti nederėtų, nes tai gali pakenkti regionų, kurie, palyginti su kitomis šalies dalimis, pakankamai aptarnaujamomis šių pažangių plačiajuosčio ryšio tinklų, aptarnaujami nepakankamai, interesams. Valdžios institucijos gali reikalauti pateikti verslo planą kartu su išsamiu diegimo laikotarpio planu ir tinkamo finansavimo įrodymais arba bet kokiais kitokiais įrodymais, iš kurių būtų matyti, kad privačių tinklo operatorių planuojamos investicijos yra patikimos ir tikėtinos. |
| --- | --- |

(66)

Todėl, norint įvertinti valstybės pagalbą NKP tinklams, vietovė, kurioje tokių tinklų dabar nėra ir kurioje privatūs investuotojai artimiausioje ateityje jų veikiausiai nediegs arba nenaudos visu pajėgumu, turėtų būti laikoma „baltąja“ NKP sritimi (67). Šiuo atveju „artimiausioje ateityje“ turėtų reikšti „per trejus metus“ (68). Valdžios institucijos turėtų būti įgaliotos tam tikromis sąlygomis imtis intervencinių priemonių ir spręsti socialinės sanglaudos, regioninės plėtros arba rinkos nepakankamumo problemas, jei galima įrodyti, kad privatūs investuotojai per artimiausius trejus metus neketina diegti NKP tinklų. Privatūs investuotojai savo investicijų planais turėtų užtikrinti, kad per trejų metų laikotarpį būtų padaryta nemaža pažanga bent aprėpties srityje ir kad planuojamos investicijos būtų užbaigtos vėliau per pagrįstą laiką (atsižvelgiant į kiekvienos vietovės ir kiekvieno projekto ypatumus). Tolesnių perspektyvų vertinti nederėtų, nes tai gali pakenkti regionų, kurie, palyginti su kitomis šalies dalimis, pakankamai aptarnaujamomis šių pažangių plačiajuosčio ryšio tinklų, aptarnaujami nepakankamai, interesams. Valdžios institucijos gali reikalauti pateikti verslo planą kartu su išsamiu diegimo laikotarpio planu ir tinkamo finansavimo įrodymais arba bet kokiais kitokiais įrodymais, iš kurių būtų matyti, kad privačių tinklo operatorių planuojamos investicijos yra patikimos ir tikėtinos.

| (67) | Taigi, jeigu vietovėje veikia arba per artimiausius trejus metus bus diegiamas tik vienas NKP tinklas ir nė vienas operatorius neketina per artimiausius trejus metus diegti NKP tinklo, tokia vietovė turėtų būti laikoma „pilkąja“ NKP sritimi (69). Vertinant, ar kiti investuotojai į tinklą toje vietovėje galėtų diegti papildomus NKP tinklus, reikėtų atsižvelgti į taikomas reguliavimo arba teisėkūros priemones, kuriomis galėjo būti sumažintos kliūtys tokiems tinklams diegti (galimybė naudotis kanalais, dalytis infrastruktūra ir kt.). |
| --- | --- |

(67)

Taigi, jeigu vietovėje veikia arba per artimiausius trejus metus bus diegiamas tik vienas NKP tinklas ir nė vienas operatorius neketina per artimiausius trejus metus diegti NKP tinklo, tokia vietovė turėtų būti laikoma „pilkąja“ NKP sritimi (69). Vertinant, ar kiti investuotojai į tinklą toje vietovėje galėtų diegti papildomus NKP tinklus, reikėtų atsižvelgti į taikomas reguliavimo arba teisėkūros priemones, kuriomis galėjo būti sumažintos kliūtys tokiems tinklams diegti (galimybė naudotis kanalais, dalytis infrastruktūra ir kt.).

| (68) | Jeigu tam tikroje vietovėje veikia arba per artimiausius trejus metus bus diegiamas daugiau kaip vienas NKP tinklas, tokia vietovė turėtų būti iš principo laikoma „juodąja“ NKP sritimi (70). |
| --- | --- |

(68)

Jeigu tam tikroje vietovėje veikia arba per artimiausius trejus metus bus diegiamas daugiau kaip vienas NKP tinklas, tokia vietovė turėtų būti iš principo laikoma „juodąja“ NKP sritimi (70).

3.4.   Suderinamumo vertinimas

| (69) | Kaip minėta 64 ir 65 punktuose, nors NKP tinklai kokybės požiūriu gerokai pažangesni už esamus įprastus vario laidų pagrindo plačiajuosčio ryšio tinklus, Institucija, vertindama valstybės pagalbos NKP tinklui diegti suderinamumą su valstybės pagalbos taisyklėmis, taip pat nagrinės tokios pagalbos poveikį esamiems plačiajuosčio ryšio tinklams, atsižvelgdama į esamą plačiajuosčio ryšio paslaugų, teikiamų panašių plačiajuosčio ryšio ir NKP tinklų, pakeitimo laipsnį. Be to, Institucija, vertindama valstybės pagalbos NKP tinklams suderinamumą, atliks pusiausvyros tyrimą (žr. 33 punktą). Pirmiausia vertindama priemonės, apie kurias pranešta, proporcingumą Institucija nagrinės, ar vykdomos 49 punkte nustatytos sąlygos (dėl išsamaus kartografavimo ir aprėpties analizės, atviro konkurso, pranašiausio ekonominio pasiūlymo, technologinio neutralumo, esamos infrastruktūros naudojimo, įpareigojimo užtikrinti atvirą didmeninę prieigą, lyginimo ir lėšų susigrąžinimo mechanizmo). Tačiau vertinant NKP tinklus ypač svarbu atsižvelgti į toliau nurodytus aspektus. |
| --- | --- |

(69)

Kaip minėta 64 ir 65 punktuose, nors NKP tinklai kokybės požiūriu gerokai pažangesni už esamus įprastus vario laidų pagrindo plačiajuosčio ryšio tinklus, Institucija, vertindama valstybės pagalbos NKP tinklui diegti suderinamumą su valstybės pagalbos taisyklėmis, taip pat nagrinės tokios pagalbos poveikį esamiems plačiajuosčio ryšio tinklams, atsižvelgdama į esamą plačiajuosčio ryšio paslaugų, teikiamų panašių plačiajuosčio ryšio ir NKP tinklų, pakeitimo laipsnį. Be to, Institucija, vertindama valstybės pagalbos NKP tinklams suderinamumą, atliks pusiausvyros tyrimą (žr. 33 punktą). Pirmiausia vertindama priemonės, apie kurias pranešta, proporcingumą Institucija nagrinės, ar vykdomos 49 punkte nustatytos sąlygos (dėl išsamaus kartografavimo ir aprėpties analizės, atviro konkurso, pranašiausio ekonominio pasiūlymo, technologinio neutralumo, esamos infrastruktūros naudojimo, įpareigojimo užtikrinti atvirą didmeninę prieigą, lyginimo ir lėšų susigrąžinimo mechanizmo). Tačiau vertinant NKP tinklus ypač svarbu atsižvelgti į toliau nurodytus aspektus.

3.4.1.   „Baltosios“ NKP sritys: parama NKP tinklams diegti nepakankamai aptarnaujamose vietovėse

| (70) | Kaip ir bazinio plačiajuosčio ryšio paslaugų atveju, kai taikomas tam tikrų sąlygų, kurių ELPA valstybės turėtų laikytis, rinkinys (žr. 49 ir 69 punktus), Institucija laikysis nuomonės, kad EEE susitarime nustatytoms valstybės pagalbos taisyklėms neprieštarauja tokios priemonės, kuriomis remiamas NKP tinklų diegimas vietovėse, kuriose tuo metu nėra plačiajuosčio ryšio infrastruktūros, arba priemonės, skirtos vietovėms, kuriose, esančių plačiajuosčio ryšio operatorių nuomone, nepelninga diegti NKP tinklus. |
| --- | --- |

(70)

Kaip ir bazinio plačiajuosčio ryšio paslaugų atveju, kai taikomas tam tikrų sąlygų, kurių ELPA valstybės turėtų laikytis, rinkinys (žr. 49 ir 69 punktus), Institucija laikysis nuomonės, kad EEE susitarime nustatytoms valstybės pagalbos taisyklėms neprieštarauja tokios priemonės, kuriomis remiamas NKP tinklų diegimas vietovėse, kuriose tuo metu nėra plačiajuosčio ryšio infrastruktūros, arba priemonės, skirtos vietovėms, kuriose, esančių plačiajuosčio ryšio operatorių nuomone, nepelninga diegti NKP tinklus.

| (71) | „Baltosiose“ NKP srityse, kuriose jau yra vienas bazinio plačiajuosčio ryšio tinklas (įprasta „pilkoji“ sritis), pagalba NKP tinklams gali būti teikiama, jei atitinkama ELPA valstybė įrodo, kad i) naudojant minėtus tinklus teikiamų plačiajuosčio ryšio paslaugų nepakanka tos vietovės gyventojų ir verslo klientų poreikiams tenkinti (taip pat atsižvelgiant į galimą tinklo atnaujinimą ateityje); ir ii) nustatytiems tikslams pasiekti nėra kitų priemonių (įskaitant ex ante reguliavimą), kuriomis rinka būtų mažiau iškraipoma. |
| --- | --- |

(71)

„Baltosiose“ NKP srityse, kuriose jau yra vienas bazinio plačiajuosčio ryšio tinklas (įprasta „pilkoji“ sritis), pagalba NKP tinklams gali būti teikiama, jei atitinkama ELPA valstybė įrodo, kad i) naudojant minėtus tinklus teikiamų plačiajuosčio ryšio paslaugų nepakanka tos vietovės gyventojų ir verslo klientų poreikiams tenkinti (taip pat atsižvelgiant į galimą tinklo atnaujinimą ateityje); ir ii) nustatytiems tikslams pasiekti nėra kitų priemonių (įskaitant ex ante reguliavimą), kuriomis rinka būtų mažiau iškraipoma.

3.4.2.   „Pilkosios“ NKP sritys: būtina atlikti išsamesnę analizę

| (72) | Vietovėse, kuriose vienas privatus investuotojas jau yra įdiegęs NKP tinklą arba gali pradėti diegti tokį tinklą per artimiausius trejus metus (taip pat žr. 66 punktą) ir joks kitas privatus investuotojas per artimiausius trejus metus neketina diegti antro NKP tinklo, Institucija turės atlikti išsamesnę analizę ir patikrinti, ar valstybės intervencija tokiose vietovėse gali būti laikoma neprieštaraujančia valstybės pagalbos taisyklėms. Šiose vietovėse teikiant valstybės pagalbą paprastai kyla rizika, kad bus išstumti esami investuotojai ir iškraipyta konkurencija. |
| --- | --- |

(72)

Vietovėse, kuriose vienas privatus investuotojas jau yra įdiegęs NKP tinklą arba gali pradėti diegti tokį tinklą per artimiausius trejus metus (taip pat žr. 66 punktą) ir joks kitas privatus investuotojas per artimiausius trejus metus neketina diegti antro NKP tinklo, Institucija turės atlikti išsamesnę analizę ir patikrinti, ar valstybės intervencija tokiose vietovėse gali būti laikoma neprieštaraujančia valstybės pagalbos taisyklėms. Šiose vietovėse teikiant valstybės pagalbą paprastai kyla rizika, kad bus išstumti esami investuotojai ir iškraipyta konkurencija.

| (73) | Kad Institucija galėtų padaryti išvadą dėl tokio neprieštaravimo, ELPA valstybės turėtų gebėti įrodyti, pirma, kad esamas arba ketinamas diegti NKP tinklas nėra arba nebūtų pajėgus tenkinti tų vietovių gyventojų ir verslo klientų poreikių ir, antra, kad nustatytiems tikslams pasiekti nėra kitų priemonių (įskaitant ex ante reguliavimą), kuriomis rinka būtų mažiau iškraipoma. Atlikdama išsamų vertinimą Institucija pirmiausia vertins:






  a) | ar, atsižvelgiant į, inter alia, dabartinių NKP plačiajuosčio ryšio kainų lygį, gyventojams ir verslo klientams siūlomų paslaugų pobūdį ir jų teikimo sąlygas, bendros rinkos sąlygos nėra tinkamos ir ar yra arba gali atsirasti naujų paslaugų paklausa, kurios esamas NKP tinklo operatorius negali patenkinti; |
| --- | --- | --- |

(73)

Kad Institucija galėtų padaryti išvadą dėl tokio neprieštaravimo, ELPA valstybės turėtų gebėti įrodyti, pirma, kad esamas arba ketinamas diegti NKP tinklas nėra arba nebūtų pajėgus tenkinti tų vietovių gyventojų ir verslo klientų poreikių ir, antra, kad nustatytiems tikslams pasiekti nėra kitų priemonių (įskaitant ex ante reguliavimą), kuriomis rinka būtų mažiau iškraipoma. Atlikdama išsamų vertinimą Institucija pirmiausia vertins:

a)

ar, atsižvelgiant į, inter alia, dabartinių NKP plačiajuosčio ryšio kainų lygį, gyventojams ir verslo klientams siūlomų paslaugų pobūdį ir jų teikimo sąlygas, bendros rinkos sąlygos nėra tinkamos ir ar yra arba gali atsirasti naujų paslaugų paklausa, kurios esamas NKP tinklo operatorius negali patenkinti;

| b) | jei nėra NRI nustatyto ex ante reguliavimo, ar trečiosioms šalims nesiūloma veiksminga tinklo prieiga arba ar prieigos sąlygos netrukdo veiksmingai konkuruoti; |
| --- | --- |

b)

jei nėra NRI nustatyto ex ante reguliavimo, ar trečiosioms šalims nesiūloma veiksminga tinklo prieiga arba ar prieigos sąlygos netrukdo veiksmingai konkuruoti;

| c) | ar bendrosios patekimo į rinką kliūtys nekliudo ateiti kitiems investuotojams į NKP tinklus; |
| --- | --- |

c)

ar bendrosios patekimo į rinką kliūtys nekliudo ateiti kitiems investuotojams į NKP tinklus;

| d) | ar esamas NKP tinklas nebuvo sukurtas gavus privilegiją naudotis kanalais, kurių neturi kiti tinklų operatoriai arba kuriais su jais nesidalijama; |
| --- | --- |

d)

ar esamas NKP tinklas nebuvo sukurtas gavus privilegiją naudotis kanalais, kurių neturi kiti tinklų operatoriai arba kuriais su jais nesidalijama;

| e) | ar problemų nebuvo galima išspręsti priemonėmis ar taisomaisiais veiksmais, kuriuos kompetentinga nacionalinė reguliavimo arba konkurencijos institucija taiko esamam tinklo paslaugų teikėjui. |
| --- | --- |

e)

ar problemų nebuvo galima išspręsti priemonėmis ar taisomaisiais veiksmais, kuriuos kompetentinga nacionalinė reguliavimo arba konkurencijos institucija taiko esamam tinklo paslaugų teikėjui.

3.4.3   „Juodosios“ NKP sritys: valstybės intervencija nereikalinga

| (74) | Vietovėse, kuriose jau veikia daugiau nei vienas NKP tinklo operatorius arba kuriose privatūs investuotojai galbūt jau diegia konkurencinius NKP tinklus, Institucija laikysis nuomonės, kad valstybės pagalba papildomam valstybės finansuojamam konkurenciniam NKP tinklui gali labai iškraipyti konkurenciją ir prieštarauja valstybės pagalbos taisyklėms. |
| --- | --- |

(74)

Vietovėse, kuriose jau veikia daugiau nei vienas NKP tinklo operatorius arba kuriose privatūs investuotojai galbūt jau diegia konkurencinius NKP tinklus, Institucija laikysis nuomonės, kad valstybės pagalba papildomam valstybės finansuojamam konkurenciniam NKP tinklui gali labai iškraipyti konkurenciją ir prieštarauja valstybės pagalbos taisyklėms.

3.4.4.   Ypatingas esamų (bazinio plačiajuosčio ryšio) „juodųjų“ sričių atvejis: papildomos apsaugos priemonės

| (75) | Institucija mano, kad įprastos „juodosios“ sritys, t. y. sritys, kuriose esamos plačiajuosčio ryšio paslaugos teikiamos konkuruojant plačiajuosčio ryšio infrastruktūroms (xDSL ir kabeliniams tinklams), yra vietovės, kuriose esami tinklų operatoriai turėtų turėti paskatų atnaujinti savo dabartinius įprastus plačiajuosčio ryšio tinklus, kad jie taptų sparčiaisiais NKP tinklais, į kuriuos galėtų pereiti dabartiniai jų klientai. Iš esmės tokiose vietovėse valstybės intervencijos nereikėtų. |
| --- | --- |

(75)

Institucija mano, kad įprastos „juodosios“ sritys, t. y. sritys, kuriose esamos plačiajuosčio ryšio paslaugos teikiamos konkuruojant plačiajuosčio ryšio infrastruktūroms (xDSL ir kabeliniams tinklams), yra vietovės, kuriose esami tinklų operatoriai turėtų turėti paskatų atnaujinti savo dabartinius įprastus plačiajuosčio ryšio tinklus, kad jie taptų sparčiaisiais NKP tinklais, į kuriuos galėtų pereiti dabartiniai jų klientai. Iš esmės tokiose vietovėse valstybės intervencijos nereikėtų.

| (76) | Tačiau ELPA valstybė gali paneigti tokį teiginį įrodydama, kad esami bazinio plačiajuosčio ryšio operatoriai per artimiausius trejus metus neketina investuoti į NKP tinklus, ir, pavyzdžiui, įrodydama, kad ankstesnės investicijos, kurias esami tinklų operatoriai pastaraisiais metais atliko atnaujindami savo plačiajuosčio ryšio infrastruktūras, kad, tenkindami vartotojų poreikius, užtikrintų didesnę spartą, buvo nepakankamos. Tokiais atvejais būtų atliekama 73 punkte minėta išsami valstybės paramos NKP tinklams diegti analizė ir tikrinama, ar laikomasi visų sąlygų, kurios išsamiau aptariamos 3.4.5 skirsnyje. |
| --- | --- |

(76)

Tačiau ELPA valstybė gali paneigti tokį teiginį įrodydama, kad esami bazinio plačiajuosčio ryšio operatoriai per artimiausius trejus metus neketina investuoti į NKP tinklus, ir, pavyzdžiui, įrodydama, kad ankstesnės investicijos, kurias esami tinklų operatoriai pastaraisiais metais atliko atnaujindami savo plačiajuosčio ryšio infrastruktūras, kad, tenkindami vartotojų poreikius, užtikrintų didesnę spartą, buvo nepakankamos. Tokiais atvejais būtų atliekama 73 punkte minėta išsami valstybės paramos NKP tinklams diegti analizė ir tikrinama, ar laikomasi visų sąlygų, kurios išsamiau aptariamos 3.4.5 skirsnyje.

3.4.5.   Priemonės struktūra ir poreikis mažinti konkurencijos iškraipymą

| (77) | Kaip ir bazinio plačiajuosčio ryšio diegimo politikos atveju, valstybės pagalba NKP tinklams diegti gali būti tinkama ir pagrįsta priemonė, jei laikomasi kelių pagrindinių sąlygų. Išskyrus „baltąsias“ NKP sritis, kurios bazinio plačiajuosčio ryšio atveju (jei nėra būtina laikytis papildomų reikalavimų) taip pat yra „baltosios“, Institucija mano, kad be apsauginių priemonių, aprašytų 2.3.3 skirsnyje, ypač 49 punkte (išsamus kartografavimas ir aprėpties analizė, atviras konkursas, pranašiausias ekonominis pasiūlymas, technologinis neutralumas, esamos infrastruktūros naudojimas, įpareigojimas užtikrinti atvirą didmeninę prieigą, lyginimas ir lėšų susigrąžinimo mechanizmas), taip pat turi būti laikomasi toliau nustatytų sąlygų:






  — | Turėtų būti reikalaujama, kad už gaunamą valstybės pagalbą jos gavėjas trečiosioms šalims ne mažiau kaip septynerius metus leistų naudotis veiksminga didmenine prieiga. Pirmiausia įpareigojimas dėl prieigos turėtų apimti teisę naudoti kanalus arba gatvėse esančias skirstymo spintas, taip suteikiant trečiosioms šalims galimybę naudotis ne tik aktyviąja, bet ir pasyviąja infrastruktūra. Šis įpareigojimas turi būti taikomas nepažeidžiant panašių teisės aktų nustatytų įpareigojimų, kuriuos NRI gali nustatyti atitinkamoje konkrečioje rinkoje, kad paskatintų veiksmingą konkurenciją arba priemones, priimtas pasibaigus minėtam laikotarpiui (71). Įpareigojimas dėl „atviros prieigos“ dar svarbus siekiant spręsti esamų ADSL operatorių siūlomų paslaugų ir būsimų NKP tinklų operatorių siūlomų paslaugų laikino pakeitimo klausimą. Nustačius įpareigojimą dėl atviros prieigos ADSL operatoriams bus suteikta galimybė perkelti savo klientus į NKP tinklą, kai tik bus įdiegtas subsidijuojamas tinklas, ir taip pradėti planuoti savo būsimas investicijas, nesusiduriant su realiomis konkurencinėmis kliūtimis. |
| --- | --- | --- |

(77)

Kaip ir bazinio plačiajuosčio ryšio diegimo politikos atveju, valstybės pagalba NKP tinklams diegti gali būti tinkama ir pagrįsta priemonė, jei laikomasi kelių pagrindinių sąlygų. Išskyrus „baltąsias“ NKP sritis, kurios bazinio plačiajuosčio ryšio atveju (jei nėra būtina laikytis papildomų reikalavimų) taip pat yra „baltosios“, Institucija mano, kad be apsauginių priemonių, aprašytų 2.3.3 skirsnyje, ypač 49 punkte (išsamus kartografavimas ir aprėpties analizė, atviras konkursas, pranašiausias ekonominis pasiūlymas, technologinis neutralumas, esamos infrastruktūros naudojimas, įpareigojimas užtikrinti atvirą didmeninę prieigą, lyginimas ir lėšų susigrąžinimo mechanizmas), taip pat turi būti laikomasi toliau nustatytų sąlygų:

—

Turėtų būti reikalaujama, kad už gaunamą valstybės pagalbą jos gavėjas trečiosioms šalims ne mažiau kaip septynerius metus leistų naudotis veiksminga didmenine prieiga. Pirmiausia įpareigojimas dėl prieigos turėtų apimti teisę naudoti kanalus arba gatvėse esančias skirstymo spintas, taip suteikiant trečiosioms šalims galimybę naudotis ne tik aktyviąja, bet ir pasyviąja infrastruktūra. Šis įpareigojimas turi būti taikomas nepažeidžiant panašių teisės aktų nustatytų įpareigojimų, kuriuos NRI gali nustatyti atitinkamoje konkrečioje rinkoje, kad paskatintų veiksmingą konkurenciją arba priemones, priimtas pasibaigus minėtam laikotarpiui (71). Įpareigojimas dėl „atviros prieigos“ dar svarbus siekiant spręsti esamų ADSL operatorių siūlomų paslaugų ir būsimų NKP tinklų operatorių siūlomų paslaugų laikino pakeitimo klausimą. Nustačius įpareigojimą dėl atviros prieigos ADSL operatoriams bus suteikta galimybė perkelti savo klientus į NKP tinklą, kai tik bus įdiegtas subsidijuojamas tinklas, ir taip pradėti planuoti savo būsimas investicijas, nesusiduriant su realiomis konkurencinėmis kliūtimis.

| — | Be to, ELPA valstybės, nustatydamos didmeninės tinklo prieigos sąlygas, turėtų pasikonsultuoti su atitinkama NRI. Ateityje nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų ir toliau taikyti ex ante reguliavimo priemones arba atidžiai stebėti konkurencines visos plačiajuosčio ryšio rinkos sąlygas ir prireikus imtis būtinų taisomųjų priemonių, nustatytų pagal galiojančią reguliavimo sistemą. Taigi ELPA valstybės, reikalaudamos, kad nacionalinės reguliavimo institucijos pagal taikomas EEE taisykles patvirtintų arba nustatytų prieigos sąlygas, užtikrins, kad visose atitinkamos NRI nustatytose plačiajuosčio ryšio rinkose būtų taikomos vienodos arba labai panašios prieigos sąlygos. |
| --- | --- |

—

Be to, ELPA valstybės, nustatydamos didmeninės tinklo prieigos sąlygas, turėtų pasikonsultuoti su atitinkama NRI. Ateityje nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų ir toliau taikyti ex ante reguliavimo priemones arba atidžiai stebėti konkurencines visos plačiajuosčio ryšio rinkos sąlygas ir prireikus imtis būtinų taisomųjų priemonių, nustatytų pagal galiojančią reguliavimo sistemą. Taigi ELPA valstybės, reikalaudamos, kad nacionalinės reguliavimo institucijos pagal taikomas EEE taisykles patvirtintų arba nustatytų prieigos sąlygas, užtikrins, kad visose atitinkamos NRI nustatytose plačiajuosčio ryšio rinkose būtų taikomos vienodos arba labai panašios prieigos sąlygos.

| — | Be to, nepaisant NKP tinklo, kuriam bus skirta valstybės pagalba, struktūros rūšies, jis turėtų palaikyti veiksmingą ir visišką atsiejimą ir suteikti visų galimų rūšių tinklo prieigą, kurios operatoriai gali pageidauti (įskaitant, bet neapsiribojant prieiga prie kanalų, šviesolaidžio ir duomenų srauto). Atsižvelgiant į tai reikėtų paminėti, kad „daugiapluoštė“ struktūra leidžia užtikrinti visišką prieigos pageidaujančių operatorių tarpusavio nepriklausomybę teikiant sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugas ir taip skatinti tvarią ilgalaikę konkurenciją. Be to, diegiant NKP tinklus, pagrįstus daugiapluoštėmis linijomis, palaikomos ir „iš punkto į punktą“, ir „iš punkto į daug punktų“ topologijos, todėl toks diegimas yra neutralus technologijų požiūriu. |
| --- | --- |

—

Be to, nepaisant NKP tinklo, kuriam bus skirta valstybės pagalba, struktūros rūšies, jis turėtų palaikyti veiksmingą ir visišką atsiejimą ir suteikti visų galimų rūšių tinklo prieigą, kurios operatoriai gali pageidauti (įskaitant, bet neapsiribojant prieiga prie kanalų, šviesolaidžio ir duomenų srauto). Atsižvelgiant į tai reikėtų paminėti, kad „daugiapluoštė“ struktūra leidžia užtikrinti visišką prieigos pageidaujančių operatorių tarpusavio nepriklausomybę teikiant sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugas ir taip skatinti tvarią ilgalaikę konkurenciją. Be to, diegiant NKP tinklus, pagrįstus daugiapluoštėmis linijomis, palaikomos ir „iš punkto į punktą“, ir „iš punkto į daug punktų“ topologijos, todėl toks diegimas yra neutralus technologijų požiūriu.

4.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

| (78) | Šis skyrius įsigalios pirmą dieną nuo jo priėmimo. |
| --- | --- |

(78)

Šis skyrius įsigalios pirmą dieną nuo jo priėmimo.

| (79) | Institucija persvarstys šį skyrių kiekvieną kartą, kai Komisija ateityje persvarstys atitinkamą Komisijos komunikatą – Valstybės pagalbos taisyklių taikymo plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui Bendrijos gaires. |
| --- | --- |

(79)

Institucija persvarstys šį skyrių kiekvieną kartą, kai Komisija ateityje persvarstys atitinkamą Komisijos komunikatą – Valstybės pagalbos taisyklių taikymo plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui Bendrijos gaires.

---

(1)  Šis skyrius atitinka dokumentą Komisijos komunikatas – Valstybės pagalbos taisyklių taikymo plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui Bendrijos gairės (OL C 235, 2009 9 30, p. 7).

(2)  Žr., pvz., „i2010 – Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti“ (COM (2005) 229 galutinis), 2005 m. birželio 1 d., „El. Europa 2005 m.: informacinė visuomenė visiems“ (COM (2002) 263 galutinis), „Atotrūkio įdiegiant plačiajuostį ryšį mažinimas“ (COM (2006) 129).

(3)  COM (2005) 107 galutinis.

(4)  Per pastarąjį dešimtmetį informacijos ir ryšių technologijos (IRT) tapo prieinamomis ir įperkamomis plačiajai visuomenei. Sąvoka „skaitmeninė atskirtis“ dažniausiai vartojama asmenų ir bendruomenių, kurie gali naudotis informacijos technologijomis, atotrūkiui nuo tų, kurie tokios galimybės neturi, apibrėžti. Nors tokią skaitmeninę atskirtį lemia keletas priežasčių, pagrindinė iš jų yra tinkamos plačiajuosčio ryšio infrastruktūros nebuvimas. Vertinant regioniniu mastu, svarbus IRT prieigos ir taikymo veiksnys yra urbanizacijos lygis. Todėl interneto skverbtis rečiau gyvenamose Europos ekonominės erdvės vietovėse gerokai mažesnė.

(5)  Žr. EEE susitarimo XI priedo 5cl punkte nurodytą aktą (2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyvą) (OL L 108, 2002 4 24, p. 33)), EEE susitarimo XI priedo 5ck punkte nurodytą aktą (2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyvą) (OL L 108, 2002 4 24, p. 21)) ir EEE susitarimo XI priedo 5cj punkte nurodytą aktą (2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos direktyvą) (OL L 108, 2002 4 24, p. 7)), suderintus su EEE susitarimu 1 protokolu.

(6)  Žr. 2009 m. balandžio 3 d. Norvegijos pašto ir telekomunikacijų institucijos sprendimą dėl didelę įtaką rinkoje turinčių įmonių nustatymo, kuriuo nustatomi specialieji įpareigojimai didmeninės plačiajuosčio ryšio prieigos rinkoje (5 rinkoje); 2008 m. balandžio 18 d. Pašto ir telekomunikacijų administracijos sprendimą Nr. 8/2008 dėl didelę įtaką rinkoje turinčių įmonių nustatymo ir įpareigojimų nustatymo didmeninės plačiajuosčio ryšio prieigos rinkoje Islandijoje ir 2009 m. gruodžio 16 d. Ryšių biuro sprendimą dėl specialiojo sektoriaus reguliavimo didmeninėje plačiajuosčio ryšio prieigos rinkoje Lichtenšteine.

(7)  Šiame dokumente NKP tinklai – laidinės prieigos tinklai, visiškai arba iš dalies sudaryti iš optinių elementų ir leidžiantys teikti plačiajuosčio ryšio prieigos paslaugas, kurių savybės geresnės (pvz., didesnis pralaidumas) už esamų varinių laidų tinklų savybes (taip pat žr. 58 išnašą).

(8)  Žr. Komisijos rekomendacijos „Dėl naujos kartos prieigos tinklų (NKP) reglamentuojamos prieigos“ projektą, pateiktą

http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/library/public_consult/nga/dr_recomm_nga.pdf, ir Europos reguliuotojų grupės pareiškimą dėl NKP prieigos tobulinimo, ERG (08) 68, pateiktą http://www.erg.eu.int/doc/publications/erg_08_68_statement_on_nga_devolopment_081211.pdf.

(9)  Visų Komisijos sprendimų, priimtų vadovaujantis valstybės pagalbos taisyklėmis, taikomomis plačiajuosčio ryšio srityje, sąrašas pateiktas http://ec.europa.eu/competition/sectors/telecommunications/broadband_decisions.pdf.

(10)  Taip pat žr. 2.2.1 skirsnį, kuriame aptariamas rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymas.

(11)  Žr. 2007 m. gegužės 30 d. Komisijos sprendimą byloje NN 24/07 – Čekija, Prahos savivaldybės bevielis tinklas.

(12)  Sąvoka „investuotojai“ reiškia įmones arba elektroninių ryšių tinklų operatorius, investuojančius į plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kūrimą ir diegimą.

(13)  Komisija yra tik vieną kartą patvirtinusi priemonę, kuri nebuvo atrinkta viešo konkurso būdu, tačiau pagal kurią buvo taikoma mokesčių lengvatų schema, skirta plačiajuosčio ryšio nepakankamai aptarnaujamose Vengrijos vietovėse diegimui remti, žr. Komisijos sprendimą N 398/05 – Vengrija, Mokesčio lengvata plačiajuosčio ryšio plėtojimui.

(14)  Žr., pvz., Komisijos sprendimą N 570/07 – Vokietija, Plačiajuostis ryšys Badeno-Viurtembergo kaimo vietovėse; Sprendimą N 157/06 – Jungtinė Karalystė, Pietų Jorkšyro skaitmeninio regiono plačiajuosčio ryšio projektas; Sprendimą N 262/06 – Italija, Plačiajuostis ryšys Toskanos kaimo vietovėse; Sprendimą N 201/06 – Graikija, Plačiajuosčio ryšio prieigos plėtra nepakankamai aptarnaujamose vietovėse; ir Sprendimą N 131/05 – Jungtinė Karalystė, FibreSpeed plačiajuosčio ryšio projektas Velse. Vidaus vartotojai taip pat gauna naudos iš šių priemonių, tačiau jiems valstybės pagalbos taisyklės netaikomos, nes jie nėra įmonės ar ūkinės veiklos vykdytojai, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

(15)  Žr. Komisijos sprendimą N 266/08 – Vokietija, Plačiajuostis ryšys Bavarijos kaimo vietovėse.

(16)  Žr. Komisijos sprendimą N 237/08 – Vokietija, Parama plačiajuosčiam ryšiui Žemutinėje Saksonijoje.

(17)  1991 m. kovo 21 d. sprendimo Italija prieš Komisiją, C-303/88, Rink. p. I-1433, 20–22 punktai.

(18)  2007 m. gruodžio 11 d. Komisijos sprendimas byloje C 53/2006 Citynet Amsterdam – investuojant į Amsterdamo miesto bendrijos stiklo pluošto prieigos tinklą (FTTH), OL L 247, 2008 9 16, p. 27. Byla susijusi su stiklo pluošto prieigos tinklo (angl. Fibre-to-the-Home, FTTH), t. y. plačiajuosčio ryšio prieigos tinklo, įrengimu 37 000 Amsterdamo namų ūkių, jau aptarnaujamų keleto konkuruojančių plačiajuosčio ryšio tinklų. Amsterdamo savivaldybė nusprendė investuoti į pasyviąją tinklo dalį kartu su dviem privačiais investuotojais ir penkiomis būsto bendrovėmis. Pasyviosios infrastruktūros savininkas ir valdytojas buvo atskira įmonė, kurios trečdalis akcijų priklausė Amsterdamo savivaldybei, trečdalis – dviem kitiems privatiems investuotojams (ING Real Estate ir Reggefiber) ir trečdalis – būsto bendrovėms.

(19)  Pagal teismo praktiką įmonės, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, turi būti įpareigotos tai daryti valdžios institucijos aktu. Taigi pavedimas teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugą operatoriui gali būti duotas suteikiant viešųjų paslaugų koncesiją; žr. 2000 m. birželio 13 d. sprendimo EPAC prieš Komisiją, T-204/97 ir T-270/97, Rink. p. II-2267, 126 punktą ir 2005 m. birželio 15 d. sprendimo Fred Olsen prieš Komisiją, T-17/02, Rink. p. II-2031, 186, 188–189 punktus.

(20)  Žr. 2003 m. liepos 24 d. sprendimą Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, C-280/00, Rink. p. I-7747. Toliau – Altmark sprendimas.

(21)  Žr. Komisijos sprendimą N 381/04 – Prancūzija, Projet de réseau de télécommunications haut débit des Pyrénées-Atlantiques, ir Komisijos sprendimą N 382/04 – Prancūzija, Mise en place d'une infrastructure haut débit sur le territoire de la région Limousin (DORSAL).

(22)  Nors šiame skyriuje daroma nuoroda į viešosios paslaugos koncesiją, sutartinės priemonės, pasirinktos pavesti teikti viešąją paslaugą ar VESP, forma ELPA valstybėse gali skirtis. Tačiau pasirinkus priemonę turėtų būti aiškus bent jau tikslus viešosios paslaugos teikimo įsipareigojimų pobūdis, apimtis ir trukmė ir nustatytos susijusios įmonės bei sąnaudos, kurių patirs susijusi įmonė.

(23)  Pirmiausia Komisija, atsižvelgdama į tai, kad valstybėms narėms suteikta plati laisvė apibrėžti VESP, abiejuose minėtuose sprendimuose pripažino, kad, atsižvelgiant į tai, jog visur esama plačiajuosčio ryšio infrastruktūra galėtų naudotis visi kiti tinklo paslaugų teikėjai, būtų išspręsta rinkos nepakankamumo problema ir visiems susijusių regionų vartotojams būtų sudarytos geresnės ryšio galimybės, susijusi valstybė narė nepadarė akivaizdžios klaidos nusprendusi, kad tokia paslauga atitinka VESP sąvoką.

(24)  Žr. Komisijos sprendimo N 284/05 – Airija, Regioninė plačiajuosčio ryšio programa: didmiesčių teritorijų tinklai (angl. MANs), II ir III etapai, 23 ir 37–40 punktus. Toje byloje Komisija nusprendė, kad parama, skirta didmiesčių teritorijų tinklams (angl. Metropolitan Area Networks (MANs)) diegti ir naudoti įvairiuose Airijos miestuose, nebuvo kompensacija už VESP, nes priemonė, apie kurią pranešta, labiau buvo panaši į privačiojo ir viešojo sektorių partnerystę, o ne į pavedimą teikti VESP ir jo vykdymą. Taip pat žr. Sprendimą N 890/06 – Prancūzija, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit. Toje byloje Komisija nurodė, kad priemonė, apie kurią pranešta, susijusi su parama plačiajuosčio ryšio paslaugų teikimui tik verslo parkams ir viešojo sektoriaus organizacijoms, esančioms tam tikroje Tulūzos dalyje, išskyrus gyvenamąjį rajoną. Be to, projektas buvo skirtas tik tam tikrai regiono daliai. Todėl Komisija nusprendė, kad tai nebuvo VESP, nes priemone, apie kurią pranešta, buvo siekiama tenkinti ne piliečių, o verslo sektoriaus poreikius.

(25)  Žr. 2008 m. vasario 12 d. sprendimo BUPA ir kiti prieš Komisiją, T-289/03, Rink. p. II-741, 165 punktą ir 1997 m. vasario 27 d. sprendimo FFSA ir kiti prieš Komisiją, T-106/95, Rink. p. II-229, 99 punktą. Taip pat žr. Komisijos komunikato dėl Europos bendros svarbos paslaugų 14 punktą (OL C 17, 2001 1 19, p. 4).

(26)  Žr. 2008 m. birželio 26 d. sprendimo SIC prieš Komisiją, T-442/03, Rink. p. II-1161, 195 punktą; minėto sprendimo BUPA ir kiti prieš Komisiją, T-289/03, 166 punktą ir minėto sprendimo Fred Olsen prieš Komisiją, T-17/02, 216 punktą. Komisijos komunikato dėl Europos bendros svarbos paslaugų 22 punkte teigiama, kad „valstybių narių laisvė apibrėžti [bendros ekonominės svarbos paslaugas] reiškia, kad valstybės narės, pirmiausia, remiantis konkrečiais veiklos aspektais, yra atsakingos už, jų manymu, [tokių] paslaugų nustatymą <...>. Šis apibrėžimas gali būti kontroliuojamas tiktai tikrinant, ar nėra akivaizdžių klaidų.“

(27)  Tai reiškia, kad valdžios institucijos, siekdamos bendros svarbos tikslo, negali vien tik siekti plėtoti tam tikrą ūkinę veiklą ar ekonomikos sritis, kaip numatyta 61 straipsnio 3 dalies c punkte. Žr. Komisijos sprendimo N 381/04 – Prancūzija, Projet de réseau de télécommunications haut débit des Pyrénées-Atlantiques, 53 punktą ir Komisijos sprendimą N 382/04 – Prancūzija, Mise en place d'une infrastructure haut débit sur le territoire de la région Limousin (DORSAL).

(28)  Šiomis aplinkybėmis tinklai, į kuriuos atsižvelgiama vertinant VESP poreikį, visada turėtų turėti panašią struktūrą, visų pirma bazinio plačiajuosčio ryšio arba NKP tinklai.

(29)  Sąvoka „artimiausioje ateityje“ reiškia trejų metų laikotarpį. Atsižvelgiant į tai, privatūs investuotojai savo investicijų planais turėtų užtikrinti, kad per trejų metų laikotarpį būtų padaryta nemaža pažanga bent aprėpties srityje ir kad planuojamos investicijos būtų užbaigtos vėliau per pagrįstą laiką (atsižvelgiant į kiekvienos vietovės ir kiekvieno projekto ypatumus).

(30)  Jei tokių priežasčių nėra, Institucija negalėtų atlikti net nedidelės apimties peržiūros, remdamasi pirmąja Altmark sąlyga ir EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalimi dėl ELPA valstybės akivaizdžios klaidos buvimo, atsižvelgiant į jos veiksmų laisvę, žr. minėto sprendimo BUPA ir kiti prieš Komisiją, T-289/03, 172 punktą.

(31)  Tinklas turėtų būti technologiniu požiūriu neutralus, kad prieiga pasinaudoti norintys subjektai galėtų naudoti bet kokias technologijas paslaugoms galutiniams vartotojams teikti. Nors toks reikalavimas ADSL tinklo infrastruktūros diegimui gali būti taikomas ribotai, to paties nebūtų galima pasakyti apie šviesolaidžio tinklą NKP, kurio operatoriai gali naudoti įvairias pluoštines technologijas, kad teiktų paslaugas galutiniams vartotojams (pvz., iš taško į tašką arba G-PON).

(32)  Pavyzdžiui, ADSL tinklas turėtų užtikrinti duomenų srautą ir visišką atsiejimą, o šviesolaidžio NKP tinklas turėtų bent užtikrinti prieigą prie optinių kabelių skaidulų, duomenų srauto ir, jei diegiamas FTTC tinklas, atsietą prieigą prie smulkesnės linijos.

(33)  Šis apribojimas pagrįstas tuo, kad, įdiegus visuotinį ryšį teikiantį plačiajuosčio ryšio tinklą, paprastai užtenka rinkos jėgų, kad visiems vartotojams ryšio paslaugos būtų teikiamos konkurencinga kaina.

(34)  Tokios apsaugos priemonės visų pirma gali būti reikalavimas atskirti sąskaitas, taip pat sukurti nuo vertikaliai integruoto operatoriaus struktūriškai ir teisiškai atskirą subjektą. Toks subjektas turėtų išskirtinę atsakomybę laikytis jam paskirtos VESP užduoties reikalavimų ir ją vykdyti.

(35)  ELPA valstybės, atsižvelgdamos į kiekvieno atvejo ypatumus, turi pačios nustatyti tinkamus metodus, kad užtikrintų, jog suteikta kompensacija būtų skirta tik VESP užduoties vykdymo nepelningose vietovėse išlaidoms padengti. Pavyzdžiui, suteikta kompensacija galėtų būti pagrįsta įplaukų iš komercinio infrastruktūros naudojimo pelningose vietovėse ir įplaukų iš komercinio infrastruktūros naudojimo nepelningose vietovėse palyginimu. Bet koks kapitalo perviršis, tai yra pelnas, didesnis už vidutinę pramonės grąžą iš kapitalo, skirto atitinkamai plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai diegti, galėtų būti skirtas VESP finansuoti nepelningose vietovėse, o likusi dalis galėtų būti padengta iš suteiktos finansinės kompensacijos.

(36)  OL L 312, 2005 11 29, p. 67.

(37)  Taip pat žr. Institucijos valstybės pagalbos gairių skyrių apie valstybės pagalbą kompensacijos už viešąją paslaugą forma, OL L 109, 2007 4 26, p. 44 ir EEE priedą Nr. 20, 2007 4 26, p. 1, kurį galima rasti ir Institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines/partvi-stateaidintheformofpublicservicecompensation.pdf.

(38)  Reikėtų prisiminti, kad pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą, kuris atitinka EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a punktą, „pagalba, skirta regionų, kuriuose yra neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominei plėtrai skatinti“ taip pat gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu.

(39)  OL L 54, 2008 2 28, p. 1 ir EEE priedas Nr. 11, 2008 2 28, p. 1.

(40)  2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos gairės (OL C 54, 2006 3 4, p. 13). Be to, nors tam tikrais atvejais pagalba buvo teikiama tik „remiamoms vietovėms“ ir kartu galėjo būti laikoma pagalba pradinėms investicijoms, kaip apibrėžta minėtose gairėse, pagalbos intensyvumas neretai galėjo viršyti leidžiamą viršutinę regioninės pagalbos tokioms vietovėms ribą.

(41)  Žr., pvz., Komisijos sprendimus N 508/08 – Jungtinė Karalystė, Plačiajuosčio ryšio paslaugų teikimas atokiose Šiaurės Airijos vietovėse, N 201/06 – Graikija, Plačiajuosčio ryšio prieigos plėtra nepakankamai aptarnaujamose vietovėse ir N 118/06 – Latvija, Plačiajuosčio ryšio tinklų plėtra kaimo vietovėse.

(42)  Žr., pvz., Komisijos sprendimą N 201/06 – Graikija, Plačiajuosčio ryšio prieigos plėtra nepakankamai aptarnaujamose vietovėse.

(43)  Žr., pvz., Komisijos sprendimą N 118/06 – Latvija, Plačiajuosčio ryšio tinklų plėtra kaimo vietovėse.

(44)  Žr. 2006 m. liepos 19 d. Komisijos sprendimą dėl priemonės Nr. C 35/05 (ex N 59/05), kurią Nyderlandai ketina taikyti Apingedame diegiant plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą (OL L 86, 2007 3 27, p. 1). Šis atvejis susijęs su pasyviojo tinklo (t. y. kanalų ir šviesolaidžio), kuris priklausytų savivaldybei, diegimu; aktyvioji dalis (t. y. tinklo valdymas ir naudojimas) paskelbus konkursą būtų perduota privačiojo sektoriaus didmeniniam operatoriui, kuris turėtų teikti didmeninės prieigos paslaugas kitiems paslaugų teikėjams. Savo sprendime Komisija nurodė, kad Nyderlandų plačiajuosčio ryšio rinka yra sparčiai besiplečianti rinka, kurioje veikiantys elektroninio ryšio paslaugų teikėjai, įskaitant kabelinių tinklų operatorius ir interneto paslaugų teikėjus, ir be valstybės pagalbos buvo pradėję diegti labai didelio pralaidumo plačiajuosčio ryšio paslaugas. Ši Apingedame susiklosčiusi padėtis nesiskyrė nuo padėties likusioje Nyderlandų plačiajuosčio ryšio rinkos dalyje. Ir vietinis fiksuotojo ryšio operatorius, ir kabelinių tinklų operatorius Apingedame jau siūlė trijų paslaugų (telefonijos, plačiajuosčio ryšio ir skaitmeninės ir (arba) analoginės televizijos) paketą, abu operatoriai turėjo techninių galimybių toliau didinti savo tinklų pralaidumą.

(45)  Kaip minėta 4 punkte, reikėtų atminti, kad šiuo metu visose ELPA šalyse prieigai prie plačiajuosčio ryšio taikomas ex ante reguliavimas.

(46)  Sprendime N 131/05 – Jungtinė Karalystė, FibreSpeed plačiajuosčio ryšio projektas Velse, Komisija turėjo įvertinti, ar Velso valdžios institucijų finansinė parama, suteikta atviram, nuo operatorių nepriklausančiam šviesolaidžio tinklui, jungiančiam 14 verslo parkų, kurti, vis tiek gali būti suderinama, nors pasirinktas vietoves jau aptarnauja vietinis tinklo operatorius, suteikiantis galimybę reguliuojamomis kainomis nuomotis linijas. Komisija nustatė, kad vietinio operatoriaus nustatytos kainos buvo labai didelės ir mažoms ir vidutinėms įmonėms beveik neįperkamos. Verslo parkai, kuriems buvo skirtas šis projektas, negalėjo naudotis simetrinėmis ADSL paslaugomis didesne nei 2 Mbps sparta, nes buvo pernelyg toli nuo vietinio operatoriaus telefono stočių. Be to, vietinis operatorius trečiosioms šalims neleido naudotis savo kanalais ir nenaudojamomis optinių kabelių skaidulomis. Todėl to, kad tikslinėse vietovėse jau buvo vietinis operatorius, nepakako, kad mažosioms ir vidutinėms įmonėms būtų teikiamos įperkamos sparčiojo interneto paslaugos. Be to, nebuvo galima tikėtis, kad trečiosios šalys sukurs alternatyvią infrastruktūrą, kuria susijusiems verslo parkams būtų teikiamos sparčiojo interneto paslaugos. Taip pat žr. Komisijos sprendimus N 890/06 – Prancūzija, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit ir N 284/05 – Airija, Regioninė plačiajuosčio ryšio programa: didmiesčių teritorijų tinklai (angl. MANs), II ir III etapai.

(47)  Žr., pvz., Komisijos sprendimus N 473/07 – Italija, Plačiajuostis ryšys, skirtas Alto Adige, N 570/07 – Vokietija, Plačiajuostis ryšys Badeno-Viurtembergo kaimo vietovėse, N 131/05 – Jungtinė Karalystė, FibreSpeed plačiajuosčio ryšio projektas Velse, N 284/05 – Airija, Regioninė plačiajuosčio ryšio programa: didmiesčių teritorijų tinklai (angl. MANs), II ir III etapai, N 118/06 – Latvija, Plačiajuosčio ryšio tinklų plėtra kaimo vietovėse, ir N 157/06 – Jungtinė Karalystė, Pietų Jorkšyro skaitmeninio regiono plačiajuosčio ryšio projektas.

(48)  Žr., pvz., Komisijos sprendimus N 222/06 – Italija, Pagalba skaitmeninei atskirčiai Sardinijoje šalinti, N 398/05 – Vengrija, Mokesčio lengvata plačiajuosčio ryšio plėtojimui, ir N 264/06 – Italija, Plačiajuostis ryšys Toskanos kaimo vietovėse.

(49)  Paprastai pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą.

(50)  Tuo atveju, jei galima įrodyti, kad esami operatoriai viešosios valdžios institucijai nesuteikė svarbios informacijos privalomam kartografavimui atlikti, tokios institucijos turės kliautis bet kokia turima informacija.

(51)  Žr., pvz., Komisijos sprendimus Nr. 201/2006 – Graikija, Plačiajuosčio ryšio prieigos plėtra nepakankamai aptarnaujamose vietovėse, Nr. 264/2006 – Italija, Plačiajuostis ryšys Toskanos kaimo vietovėse, Nr. 475/2007 – Airija, Nacionalinė plačiajuosčio ryšio schema (NPRS) ir Nr. 115/2008 – Vokietija, Plačiajuostis ryšys Vokietijos kaimo vietovėse.

(52)  Žr., pvz., Komisijos sprendimus N 508/08 – Jungtinė Karalystė, Plačiajuosčio ryšio paslaugų teikimas atokiose Šiaurės Airijos vietovėse, N 475/07– Airija, Nacionalinė plačiajuosčio ryšio schema (NPRS), ir N 157/06 – Jungtinė Karalystė, Pietų Jorkšyro skaitmeninio regiono plačiajuosčio ryšio projektas.

(53)  Siekdama nustatyti ekonominiu požiūriu pranašiausią pasiūlymą, susitariančioji institucija turėtų iš anksto nurodyti santykinį koeficientą, kurį skirs už kiekvieną pasirinktą (kokybinį) kriterijų.

(54)  Komisija tik vieną kartą pritarė, kad tam tikras technologinis sprendimas taikomas pagrįstai: žr. Komisijos sprendimą N 222/06 – Italija, Pagalba skaitmeninei atskirčiai Sardinijoje šalinti. Tuo atveju Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į ypatingas aplinkybes, t. y. į „regiono topografinius ypatumus, į tai, kad nėra kabelinių tinklų, ir į tai, kad reikia kaip galima labiau padidinti pagalbos naudą, taikoma ASDL technologija yra tinkama projekto tikslams užtikrinti“, kaip teigiama 45 punkte.

(55)  Be to, ELPA valstybėms pasirinkus valdymo modelį, pagal kurį subsidijuojama plačiajuosčio ryšio infrastruktūra trečiosioms šalims teikia tik didmeninės prieigos paslaugas, bet neteikia mažmeninių paslaugų, galimybė iškraipyti konkurenciją dar labiau sumažėja, nes toks tinklų valdymo modelis leidžia išvengti galimų sudėtingų problemų, susijusių su grobuoniškomis kainomis ir paslėptais diskriminavimo suteikiant prieigą būdais.

(56)  Šiomis aplinkybėmis NRI turėtų atsižvelgti į tai, kad galbūt nuolatos yra konkrečios sąlygos, kurių pagrindu visų pirma ir buvo suteikta pagalba atitinkamos infrastruktūros operatoriui.

(57)  Išimtiniais atvejais, tinkamai pagrįstais apie pagalbą pranešančios ELPA valstybės, dėl tokių mechanizmų nustatymo labai mažoms pagalbos sumoms arba mažos apimties vienkartiniams projektams, vykdomiems pagal paprastus pirkimo principus, gali neproporcingai padidėti pagalbą teikiančių valdžios institucijų našta, tad Institucija nereikalaus nustatyti tokio mechanizmo.

(58)  Šiame technologijų ir rinkos plėtros etape palydovinio ir judriojo ryšio tinklų technologijomis negali būti užtikrintos labai sparčios simetrinės plačiajuosčio ryšio paslaugos, tačiau ateityje padėtis gali pasikeisti, ypač judriųjų paslaugų srityje (kitame svarbiame judriojo radijo ryšio etape – „Ilgalaikė evoliucija“ – teoriškai (jei šis etapas bus įgyvendintas ir kai jis bus įgyvendintas) gali būti pasiekta didžiausia 100 Mbps gaunamų ir 50 Mbps siunčiamų duomenų perdavimo sparta).

(59)  Žr. Komisijos sprendimus N 157/06 – Jungtinė Karalystė, Pietų Jorkšyro skaitmeninio regiono plačiajuosčio ryšio projektas ir N 284/05 – Airija, Regioninė plačiajuosčio ryšio programa: didmiesčių teritorijų tinklai (angl. MANs), II ir III etapai.

(60)  Iki šiol valstybės parama naujos kartos tinklams, turintiems užtikrinti šviesolaidžio ryšį gyventojų sektoriui, diegti suteikta tik dviem atvejais (Apingedame ir Amsterdame).

(61)  Plačiajuosčių tinklų operatoriai tvirtino, kad šviesolaidžio tinklo diegimas vis dar yra labai brangi ir rizikinga investicija, išskyrus tankiai gyvenamas ir įmonių gausias vietoves, kuriose operatoriai jau yra sutelkę didelę bazinio plačiajuosčio ryšio vartotojų grupę, galinčią pereiti prie didesnės spartos. Kartais teigiama, kad NKP ir šviesolaidžio tinklų diegimo išlaidos pernelyg didelės, palyginti su pajamomis, kurių būtų galima tikėtis, todėl į rinką neateina nė vienas privačiojo sektoriaus paslaugų teikėjas arba jų ateina per mažai.

(62)  Šios priemonės neturėtų būti skirtos tik elektroninių ryšių operatoriams, bet turėtų būti taikomos neišskiriant nė vieno susijusio sektoriaus operatorių (pvz., įskaitant komunalinių paslaugų, pvz., dujų, elektros energijos ir (arba) vandens įmones). Priemonės, taikomos tik elektroninio ryšio operatoriams, gali būti laikomos sektorine pagalba, taigi joms gali būti taikomas draudimas, nustatytas EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

(63)  Žr., pvz., Komisijos sprendimus N 157/06 – Jungtinė Karalystė, Pietų Jorkšyro skaitmeninio regiono plačiajuosčio ryšio projektas, N 201/06 – Graikija, Plačiajuosčio ryšio prieigos plėtra nepakankamai aptarnaujamose vietovėse, N 131/05 – Jungtinė Karalystė, FibreSpeed plačiajuosčio ryšio projektas Velse, N 284/05 – Airija, Regioninė plačiajuosčio ryšio programa: didmiesčių teritorijų tinklai (angl. MANs), II ir III etapai, N 381/04 – Prancūzija, Projet de réseau de télécommunications haut débit des Pyrénées-Atlantiques, N 382/05 – Prancūzija, Mise en place d'une infrastructure haut débit sur le territoire de la région Limousin (DORSAL), N 57/05 – Jungtinė Karalystė, Regioninė inovacinė parama plačiajuosčiam ryšiui Velse, ir N 14/08 – Jungtinė Karalystė, Plačiajuostis ryšys Škotijoje – plačiajuosčio ryšio prieigos plėtra.

(64)  Tai neturi įtakos galimam skyriaus apie nacionalinę regioninę pagalbą taikymui, kaip minėta 31 punkte.

(65)  Nors dabar „baltąja“ sritimi vadinama vietovė, kurioje veikia tik siaurajuostis (telefoninis) internetas, bet neveikia plačiajuostis internetas, vietovė, kurioje per menkai išvystyta naujos kartos plačiajuosčio ryšio infrastruktūra, nors galbūt joje veikia viena bazinio plačiajuosčio ryšio infrastruktūra, taip pat turėtų būti laikoma „baltąja“ sritimi.

(66)  Taikant ADSL 2+, bazinio ADSL ryšio tinklo pralaidumą galima padidinti iki 24 Mbps.

(67)  „Baltoji“ NKP sritis gali būti vietovėje, kurioje nėra įdiegtos bazinio plačiajuosčio ryšio infrastruktūros (įprasta „baltoji“ sritis), taip pat vietovėje, kurioje yra tik vienas bazinio plačiajuosčio ryšio paslaugų teikėjas (t. y. įprasta „pilkoji“ sritis) arba keletas bazinio plačiajuosčio ryšio paslaugų teikėjų (t. y. įprasta „juodoji“ sritis). Kaip nurodyta 3.4 skirsnyje, kad valstybės pagalba plačiajuosčio ryšio plėtrai būtų suderinama su bendrąja rinka, šiomis įvairiomis aplinkybėmis būtina laikytis įvairių sąlygų.

(68)  Tai vidutinis laikotarpis, reikalingas naujos kartos prieigos tinklui, apimančiam miestelį arba didmiestį, įdiegti. Šiuo atveju operatorius turėtų gebėti įrodyti, kad per artimiausius trejus metus jis būtų atlikęs reikiamas investicijas į infrastruktūrą, kuri per tą laiką būtų aprėpusi didelę teritorijos ir susijusių gyventojų dalį.

(69)  „Pilkoji“ NKP sritis gali būti vietovėje, kurioje a) nėra jokios kitos bazinio plačiajuosčio ryšio infrastruktūros, išskyrus NKP; b) taip pat vietovėje, kurioje yra ir vienas arba daugiau bazinio plačiajuosčio ryšio paslaugų teikėjų (t. y. vietovė gali būti laikoma įprasta „pilkąja“ arba „juodąja“ sritimi). Kaip nurodyta 3.4 skirsnyje, kad valstybės pagalba plačiajuosčio ryšio plėtrai būtų suderinama su bendrąja rinka, šiomis įvairiomis aplinkybėmis būtina laikytis įvairių sąlygų.

(70)  „Juodoji“ NKP sritis taip pat gali būti vietovė, kurioje yra vienas plačiajuosčio ryšio paslaugų teikėjas (įprasta „pilkoji“ sritis) arba daugiau (įprasta „juodoji“ sritis). Kaip nurodyta toliau, kad valstybės pagalba plačiajuosčio ryšio plėtrai būtų suderinama su bendrąja rinka, šiomis įvairiomis aplinkybėmis būtina laikytis įvairių sąlygų.

(71)  Šiomis aplinkybėmis reikėtų atsižvelgti į tai, kad galbūt nuolatos esama konkrečių rinkos sąlygų, kurių pagrindu visų pirma ir suteikta pagalba atitinkamai infrastruktūrai.

---

Klaidų ištaisymas

| 8.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/63

---

2011 m. gruodžio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1270/2011, kuriuo nustatomas eksporto licencijų išdavimo procentinis dydis, kuriuo atmetamos eksporto licencijų paraiškos ir sustabdomas nekvotinio cukraus eksporto licencijų paraiškų teikimas, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 324, 2011 m. gruodžio 7 d.
  )

27 puslapis, 3 konstatuojamoji dalis:

yra:

| „(3) | Eksporto licencijų paraiškose nurodyti cukraus kiekiai viršija Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 372/2011 1 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytą normą. Todėl kiekiams, kurių prašoma 2011 m. gruodžio 1 d., turėtų būti nustatyta procentinė prašomų kiekių priėmimo norma. Atitinkamai visos cukraus eksporto licencijų paraiškos, pateiktos po 2011 m. gruodžio 2 d., turėtų būti atmestos, o eksporto licencijų paraiškų pateikimas – sustabdytas,“, |
| --- | --- |

„(3)

Eksporto licencijų paraiškose nurodyti cukraus kiekiai viršija Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 372/2011 1 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytą normą. Todėl kiekiams, kurių prašoma 2011 m. gruodžio 1 d., turėtų būti nustatyta procentinė prašomų kiekių priėmimo norma. Atitinkamai visos cukraus eksporto licencijų paraiškos, pateiktos po 2011 m. gruodžio 2 d., turėtų būti atmestos, o eksporto licencijų paraiškų pateikimas – sustabdytas,“,

turi būti:

| „(3) | Eksporto licencijų paraiškose nurodyti cukraus kiekiai viršija Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 372/2011 1 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytą normą. Todėl kiekiams, kurių prašoma 2011 m. gruodžio 1 d. ir 2011 m. gruodžio 2 d., turėtų būti nustatyta procentinė prašomų kiekių priėmimo norma. Atitinkamai visos cukraus eksporto licencijų paraiškos, pateiktos po 2011 m. gruodžio 2 d., turėtų būti atmestos, o eksporto licencijų paraiškų pateikimas – sustabdytas,“; |
| --- | --- |

„(3)

Eksporto licencijų paraiškose nurodyti cukraus kiekiai viršija Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 372/2011 1 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytą normą. Todėl kiekiams, kurių prašoma 2011 m. gruodžio 1 d. ir 2011 m. gruodžio 2 d., turėtų būti nustatyta procentinė prašomų kiekių priėmimo norma. Atitinkamai visos cukraus eksporto licencijų paraiškos, pateiktos po 2011 m. gruodžio 2 d., turėtų būti atmestos, o eksporto licencijų paraiškų pateikimas – sustabdytas,“;

27 puslapis, 1 straipsnis:

yra:

„1.   Nekvotinio cukraus eksporto licencijos, kurioms paraiškos buvo pateiktos 2011 m. gruodžio 1 d., turėtų būti išduotos prašomiems kiekiams juos padauginus iš nustatyto procento, kuris yra 51,679586 %.“,

turi būti:

„1.   Nekvotinio cukraus eksporto licencijos, kurioms paraiškos buvo pateiktos 2011 m. gruodžio 1 d. ir 2011 m. gruodžio 2 d., turėtų būti išduotos prašomiems kiekiams juos padauginus iš nustatyto procento, kuris yra 51,679586 %.“

---

| 8.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 325/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 325/63

---

2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimo 2011/791/ES, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2011/734/ES, skirtas Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 320, 2011 m. gruodžio 3 d.
  )

31 puslapis:

yra:

„Tarybos vardu

Pirmininkas

J. VINCENT-ROSTOWSKI“,

turi būti:

„Tarybos vardu

Pirmininkas

W. PAWLAK“.

---