# Europeiska unionens L 268/2011

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2011.268.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 268 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången13 oktober 2011 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2011.268.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 268

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången13 oktober 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1008/2011 av den 10 oktober 2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgad till att omfatta import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa som avsänts från Thailand, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Thailand eller inte, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 | 1 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1009/2011 av den 12 oktober 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 12 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1010/2011 av den 12 oktober 2011 om fastställande av en procentsats för godkännande för utfärdande av exportlicenser, avslag på ansökningar om exportlicenser och avbrytande av inlämnandet av ansökningar om exportlicenser för utomkvotssocker och -isoglukos | 14 |
| | | BESLUT |
| | | 2011/672/EU |
| | * | Rådets beslut av den 10 oktober 2011 om utnämning av en rumänsk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 15 |
| | | 2011/673/EU |
| | * | Rådets beslut av den 10 oktober 2011 om utnämning av en tysk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 16 |
| | | 2011/674/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 12 oktober 2011 om ändring av beslut 2004/558/EG vad gäller vissa tyska administrativa regioners status som fria från infektiös bovin rhinotrakeit
  [delgivet med nr K(2011) 7165]

   (
  1
  ) | 17 |
| | | 2011/675/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 12 oktober 2011 om ändring av beslut 2003/467/EG vad gäller fastställande av att Lettland är officiellt fri från tuberkulos och att vissa administrativa regioner i Portugal är officiellt fria från enzootisk bovin leukos
  [delgivet med nr K(2011) 7186]

   (
  1
  ) | 19 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1008/2011 av den 10 oktober 2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgad till att omfatta import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa som avsänts från Thailand, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Thailand eller inte, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009

1

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1009/2011 av den 12 oktober 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

12

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1010/2011 av den 12 oktober 2011 om fastställande av en procentsats för godkännande för utfärdande av exportlicenser, avslag på ansökningar om exportlicenser och avbrytande av inlämnandet av ansökningar om exportlicenser för utomkvotssocker och -isoglukos

14

BESLUT

2011/672/EU

*

Rådets beslut av den 10 oktober 2011 om utnämning av en rumänsk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

15

2011/673/EU

*

Rådets beslut av den 10 oktober 2011 om utnämning av en tysk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

16

2011/674/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 12 oktober 2011 om ändring av beslut 2004/558/EG vad gäller vissa tyska administrativa regioners status som fria från infektiös bovin rhinotrakeit
  [delgivet med nr K(2011) 7165]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 7165]

1

17

2011/675/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 12 oktober 2011 om ändring av beslut 2003/467/EG vad gäller fastställande av att Lettland är officiellt fri från tuberkulos och att vissa administrativa regioner i Portugal är officiellt fria från enzootisk bovin leukos
  [delgivet med nr K(2011) 7186]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 7186]

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 13.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1008/2011

av den 10 oktober 2011

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgad till att omfatta import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa som avsänts från Thailand, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Thailand eller inte, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4, 11.2, 11.5 och 11.6,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 1174/2005 (2) en slutgiltig antidumpningstull (nedan kallad de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna) på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa, för närvarande klassificerade enligt KN-nummer ex 8427 90 00 och ex 8431 20 00, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). Åtgärderna infördes i form av en värdetull på mellan 7,6 % och 46,7 %. |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 1174/2005 (2) en slutgiltig antidumpningstull (nedan kallad de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna) på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa, för närvarande klassificerade enligt KN-nummer ex 8427 90 00 och ex 8431 20 00, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). Åtgärderna infördes i form av en värdetull på mellan 7,6 % och 46,7 %.

| (2) | Efter en interimsöversyn på eget initiativ avseende definitionen av den berörda produkten förtydligade rådet denna definition i den ursprungliga undersökningen genom förordning (EG) nr 684/2008 (3). |
| --- | --- |

(2)

Efter en interimsöversyn på eget initiativ avseende definitionen av den berörda produkten förtydligade rådet denna definition i den ursprungliga undersökningen genom förordning (EG) nr 684/2008 (3).

| (3) | Efter en undersökning på eget initiativ av huruvida antidumpningsåtgärderna kringgicks utvidgade rådet genom förordning (EG) nr 499/2009 (4) den slutgiltiga antidumpningstull som i enlighet med förordning (EG) nr 1174/2005 är tillämplig på ”Alla övriga företag” till att omfatta import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa som avsänts från Thailand, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Thailand eller inte. |
| --- | --- |

(3)

Efter en undersökning på eget initiativ av huruvida antidumpningsåtgärderna kringgicks utvidgade rådet genom förordning (EG) nr 499/2009 (4) den slutgiltiga antidumpningstull som i enlighet med förordning (EG) nr 1174/2005 är tillämplig på ”Alla övriga företag” till att omfatta import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa som avsänts från Thailand, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Thailand eller inte.

2.   Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång

| (4) | Efter offentliggörande av ett tillkännagivande (5) om att de gällande slutgiltiga antidumpningsåtgärderna snart skulle upphöra att gälla mottog kommissionen den 21 april 2010 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran ingavs av två unionstillverkare, BT Products AB och Lifter S.r.l. (nedan kallade de sökande företagen), som svarar för en betydande del av, i detta fall nästan hela, unionens produktion av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa. |
| --- | --- |

(4)

Efter offentliggörande av ett tillkännagivande (5) om att de gällande slutgiltiga antidumpningsåtgärderna snart skulle upphöra att gälla mottog kommissionen den 21 april 2010 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran ingavs av två unionstillverkare, BT Products AB och Lifter S.r.l. (nedan kallade de sökande företagen), som svarar för en betydande del av, i detta fall nästan hela, unionens produktion av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa.

| (5) | Begäran motiverades med att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(5)

Begäran motiverades med att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och skada för unionsindustrin.

3.   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (6) | Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas och offentliggjorde den 20 juli 2010 i Europeiska unionens officiella tidning
   (6) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas och offentliggjorde den 20 juli 2010 i Europeiska unionens officiella tidning
   (6) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

4.   Undersökning

4.1   Undersökningsperiod

| (7) | Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 juli 2009–30 juni 2010 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2007 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(7)

Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 juli 2009–30 juni 2010 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2007 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

4.2   Parter som berörs av undersökningen

| (8) | Kommissionen underrättade officiellt de sökande företagen, exporterande tillverkare, importörer och användare som den visste var berörda samt företrädarna för exportlandet om inledandet av en översyn vid giltighetstidens utgång. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen underrättade officiellt de sökande företagen, exporterande tillverkare, importörer och användare som den visste var berörda samt företrädarna för exportlandet om inledandet av en översyn vid giltighetstidens utgång. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.

| (9) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta. |
| --- | --- |

(9)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.

| (10) | Med tanke på det stora antalet icke-närstående importörer ansågs det lämpligt att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen undersöka huruvida ett stickprovsförfarande borde användas. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de ovannämnda parterna att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. Inga icke-närstående importörer gav sig emellertid till känna för att förklara sig villiga att samarbeta. Något stickprovsförfarande behövdes därför inte. |
| --- | --- |

(10)

Med tanke på det stora antalet icke-närstående importörer ansågs det lämpligt att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen undersöka huruvida ett stickprovsförfarande borde användas. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de ovannämnda parterna att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. Inga icke-närstående importörer gav sig emellertid till känna för att förklara sig villiga att samarbeta. Något stickprovsförfarande behövdes därför inte.

| (11) | Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till dem som gav sig till känna inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande. Svar inkom från de två koncerner av unionstillverkare som begärt översynen. Ingen av de kända exporterande tillverkarna i Kina samarbetade vid översynen. Ingen av importörerna gav sig heller till känna under stickprovsförfarandet och inga andra importörer eller användare lämnade några uppgifter till kommissionen eller gav sig till känna under undersökningen. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till dem som gav sig till känna inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande. Svar inkom från de två koncerner av unionstillverkare som begärt översynen. Ingen av de kända exporterande tillverkarna i Kina samarbetade vid översynen. Ingen av importörerna gav sig heller till känna under stickprovsförfarandet och inga andra importörer eller användare lämnade några uppgifter till kommissionen eller gav sig till känna under undersökningen.

| (12) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande berörda parter:

  Unionstillverkare







  — | Lifter S.r.l., Casole d’Elsa, Italien. |
| --- | --- | --- |

(12)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande berörda parter:

Unionstillverkare

—

Lifter S.r.l., Casole d’Elsa, Italien.

| — | BT Products AB, Mjölby, Sverige. |
| --- | --- |

—

BT Products AB, Mjölby, Sverige.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (13) | Den berörda produkten i denna översyn är densamma som i den ursprungliga undersökningen och definierades tydligare i interimsöversynen avseende produktdefinitionen, nämligen gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa, dvs. chassin och hydraulik, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8427 90 00 och ex 8431 20 00 och har sitt ursprung i Kina. I den här förordningen betraktas gaffelvagnar som vagnar med hjul och gafflar för hantering av lastpallar som är avsedda att skjutas, dras och styras manuellt på slätt, jämnt och hårt underlag av en gående förare som använder en styrarm. Gaffelvagnarna är endast avsedda för att med hjälp av styrarmen lyfta lasten tillräckligt högt för att den ska kunna transporteras och har inga ytterligare funktioner eller användningsområden såsom i) att flytta och lyfta lasten för att placera den högre upp eller att stuva lasten i lagerutrymmen (höglyftare), ii) att stapla en lastpall ovanpå en annan (staplare), iii) att lyfta lasten till arbetsnivå (saxliftar) eller iv) att lyfta och väga lasten (lyftvagnar med våg). |
| --- | --- |

(13)

Den berörda produkten i denna översyn är densamma som i den ursprungliga undersökningen och definierades tydligare i interimsöversynen avseende produktdefinitionen, nämligen gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa, dvs. chassin och hydraulik, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8427 90 00 och ex 8431 20 00 och har sitt ursprung i Kina. I den här förordningen betraktas gaffelvagnar som vagnar med hjul och gafflar för hantering av lastpallar som är avsedda att skjutas, dras och styras manuellt på slätt, jämnt och hårt underlag av en gående förare som använder en styrarm. Gaffelvagnarna är endast avsedda för att med hjälp av styrarmen lyfta lasten tillräckligt högt för att den ska kunna transporteras och har inga ytterligare funktioner eller användningsområden såsom i) att flytta och lyfta lasten för att placera den högre upp eller att stuva lasten i lagerutrymmen (höglyftare), ii) att stapla en lastpall ovanpå en annan (staplare), iii) att lyfta lasten till arbetsnivå (saxliftar) eller iv) att lyfta och väga lasten (lyftvagnar med våg).

| (14) | Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades det i denna undersökning att den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs på Kinas inhemska marknad samt de produkter som unionstillverkarna tillverkar och säljer i unionen har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden, och att dessa produkter således utgör likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(14)

Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades det i denna undersökning att den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs på Kinas inhemska marknad samt de produkter som unionstillverkarna tillverkar och säljer i unionen har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden, och att dessa produkter således utgör likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

| (15) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte man om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(15)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte man om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

1.   Inledande anmärkningar

| (16) | Nitton kända kinesiska exporterande tillverkare kontaktades när undersökningen inleddes. Bara ett företag, Crown Equipment (Suzhou), gav sig till känna och samtyckte till en början till att ingå i urvalet, men meddelade senare att det inte ville samarbeta. Ingen av de exporterande tillverkarna i Kina samarbetade alltså i undersökningen och slutsatserna om sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma måste dras på grundval av tillgängliga uppgifter, särskilt de uppgifter som de sökande företagen lämnat, bland annat i sin begäran om en översyn, uppgifter från Eurostat samt officiell exportstatistik från Kina. |
| --- | --- |

(16)

Nitton kända kinesiska exporterande tillverkare kontaktades när undersökningen inleddes. Bara ett företag, Crown Equipment (Suzhou), gav sig till känna och samtyckte till en början till att ingå i urvalet, men meddelade senare att det inte ville samarbeta. Ingen av de exporterande tillverkarna i Kina samarbetade alltså i undersökningen och slutsatserna om sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma måste dras på grundval av tillgängliga uppgifter, särskilt de uppgifter som de sökande företagen lämnat, bland annat i sin begäran om en översyn, uppgifter från Eurostat samt officiell exportstatistik från Kina.

2.   Dumpning av import under översynsperioden

2.1   Jämförbart land

| (17) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet fastställas på grundval av priset eller det konstruerade normalvärdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) eller priset från ett jämförbart land till andra länder, inbegripet unionen, eller om detta inte är möjligt på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal. |
| --- | --- |

(17)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet fastställas på grundval av priset eller det konstruerade normalvärdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) eller priset från ett jämförbart land till andra länder, inbegripet unionen, eller om detta inte är möjligt på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal.

| (18) | I den ursprungliga undersökningen användes Kanada som jämförbart land när normalvärdet fastställdes. Eftersom produkten inte längre tillverkas i Kanada uppgavs det i tillkännagivandet om inledande att Brasilien skulle användas som jämförbart land vid översynen. Ingen av de kända brasilianska exporterande tillverkarna var dock villig att samarbeta. I stället kontaktades 27 indiska och två taiwanesiska tillverkare, men inte heller de var villiga att samarbeta. De berörda parterna har inte föreslagit något annat jämförbart land. |
| --- | --- |

(18)

I den ursprungliga undersökningen användes Kanada som jämförbart land när normalvärdet fastställdes. Eftersom produkten inte längre tillverkas i Kanada uppgavs det i tillkännagivandet om inledande att Brasilien skulle användas som jämförbart land vid översynen. Ingen av de kända brasilianska exporterande tillverkarna var dock villig att samarbeta. I stället kontaktades 27 indiska och två taiwanesiska tillverkare, men inte heller de var villiga att samarbeta. De berörda parterna har inte föreslagit något annat jämförbart land.

| (19) | En icke-samarbetsvillig exportör gjorde gällande att kommissionen inte visat att det var omöjligt att använda uppgifter från ett jämförbart land i det aktuella fallet. De förslag som företaget lämnat har följts upp. Vissa av de företag som den icke-samarbetsvilliga exportören föreslog verkade inte tillverka den berörda produkten. Företaget föreslog också att Vietnam skulle användas som jämförbart land. Vietnam kan dock inte beaktas, eftersom landet inte anses ha en marknadsekonomi. I skälen 17 och 18 konstaterades att kommissionen kontaktade åtskilliga företag i tre potentiella jämförbara länder: Brasilien, Indien och Taiwan. Trots kommissionens ansträngningar hittades inget företag som var villigt att samarbeta. Utan samarbete från ett jämförbart land måste normalvärdet med stöd av artikel 2.7 a i grundförordningen beräknas på grundval av de priser som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal. Påståendet måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(19)

En icke-samarbetsvillig exportör gjorde gällande att kommissionen inte visat att det var omöjligt att använda uppgifter från ett jämförbart land i det aktuella fallet. De förslag som företaget lämnat har följts upp. Vissa av de företag som den icke-samarbetsvilliga exportören föreslog verkade inte tillverka den berörda produkten. Företaget föreslog också att Vietnam skulle användas som jämförbart land. Vietnam kan dock inte beaktas, eftersom landet inte anses ha en marknadsekonomi. I skälen 17 och 18 konstaterades att kommissionen kontaktade åtskilliga företag i tre potentiella jämförbara länder: Brasilien, Indien och Taiwan. Trots kommissionens ansträngningar hittades inget företag som var villigt att samarbeta. Utan samarbete från ett jämförbart land måste normalvärdet med stöd av artikel 2.7 a i grundförordningen beräknas på grundval av de priser som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal. Påståendet måste därför avvisas.

2.2   Normalvärde

| (20) | Eftersom inget jämförbart land samarbetade i översynen användes det pris som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal, som grund när normalvärdet fastställdes. Samma metod användes både för det företag som i den ursprungliga undersökningen beviljades behandling som ett företag som är verksamt under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) och för de företag som inte beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom inget jämförbart land samarbetade i översynen användes det pris som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal, som grund när normalvärdet fastställdes. Samma metod användes både för det företag som i den ursprungliga undersökningen beviljades behandling som ett företag som är verksamt under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) och för de företag som inte beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen.

2.3   Exportpris

| (21) | Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga fastställdes exportpriset på grundval av tillgängliga uppgifter. Som grund för beräkningen av exportpriset användes uppgifter från Eurostat, offerter från kinesiska exporterande tillverkare som tillhandahållits av de sökande företagen samt exportfakturor som erhölls av medlemsstaternas tullmyndigheter. |
| --- | --- |

(21)

Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga fastställdes exportpriset på grundval av tillgängliga uppgifter. Som grund för beräkningen av exportpriset användes uppgifter från Eurostat, offerter från kinesiska exporterande tillverkare som tillhandahållits av de sökande företagen samt exportfakturor som erhölls av medlemsstaternas tullmyndigheter.

2.4   Jämförelse

| (22) | Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset, fritt fabrik och i samma handelsled. I syfte att få en rättvis jämförelse såsom anges i artikel 2.10 i grundförordningen beaktades olikheter i de faktorer som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för sjöfrakt och inrikes frakt i exportlandet samt för försäkringar. |
| --- | --- |

(22)

Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset, fritt fabrik och i samma handelsled. I syfte att få en rättvis jämförelse såsom anges i artikel 2.10 i grundförordningen beaktades olikheter i de faktorer som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för sjöfrakt och inrikes frakt i exportlandet samt för försäkringar.

2.5   Dumpningsmarginal

| (23) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. Jämförelsen visade att det förekom omfattande dumpning under översynsperioden, med en dumpningsmarginal på mellan 97 och 224 %. De stora skillnaderna i dumpningsmarginaler beror på de olika uppgifter som användes som grund för fastställande av exportpriset. |
| --- | --- |

(23)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. Jämförelsen visade att det förekom omfattande dumpning under översynsperioden, med en dumpningsmarginal på mellan 97 och 224 %. De stora skillnaderna i dumpningsmarginaler beror på de olika uppgifter som användes som grund för fastställande av exportpriset.

3.   Utvecklingen för importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

| (24) | Utöver undersökningen av om det förekom dumpning under översynsperioden, undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Eftersom ingen exporterande tillverkare i Kina samarbetade vid denna undersökning, bygger slutsatserna nedan på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen, dvs. uppgifter som lämnats i begäran om översyn samt uppgifter som tillhandahållits av de sökande företagen, uppgifter från Eurostat och officiell exportstatistik från Kina. |
| --- | --- |

(24)

Utöver undersökningen av om det förekom dumpning under översynsperioden, undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Eftersom ingen exporterande tillverkare i Kina samarbetade vid denna undersökning, bygger slutsatserna nedan på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen, dvs. uppgifter som lämnats i begäran om översyn samt uppgifter som tillhandahållits av de sökande företagen, uppgifter från Eurostat och officiell exportstatistik från Kina.

| (25) | Följande aspekter undersöktes: utvecklingen för import från Kina, exportörernas outnyttjade kapacitet, unionsmarknadens attraktionskraft, de inhemska priserna i Kina och exportpriserna till tredje länder. |
| --- | --- |

(25)

Följande aspekter undersöktes: utvecklingen för import från Kina, exportörernas outnyttjade kapacitet, unionsmarknadens attraktionskraft, de inhemska priserna i Kina och exportpriserna till tredje länder.

3.1   Utvecklingen för importen från Kina

| (26) | Trots de åtgärder som infördes 2005 fortsatte de kinesiska exporterande tillverkarna att leverera avsevärda mängder gaffelvagnar till unionsmarknaden. Under översynsperioden importerades nästan 400 000 enheter från Kina till unionen, motsvarande 99 % av den sammanlagda importen till unionen, vilket är betydligt mer än innan åtgärderna infördes (antalet varierar från 118 000 enheter under 2000 till 280 000 enheter under den ursprungliga undersökningsperioden). |
| --- | --- |

(26)

Trots de åtgärder som infördes 2005 fortsatte de kinesiska exporterande tillverkarna att leverera avsevärda mängder gaffelvagnar till unionsmarknaden. Under översynsperioden importerades nästan 400 000 enheter från Kina till unionen, motsvarande 99 % av den sammanlagda importen till unionen, vilket är betydligt mer än innan åtgärderna infördes (antalet varierar från 118 000 enheter under 2000 till 280 000 enheter under den ursprungliga undersökningsperioden).

3.2   Exportörernas outnyttjade kapacitet

| (27) | Eftersom inga andra uppgifter om produktion och kapacitet i Kina fanns att tillgå gjordes analysen, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, på grundval av uppgifter som lämnats av de sökande företagen. Marknadsinformationen i begäran om översyn tyder på att det finns en enorm kapacitet i Kina, vilket inte har bestridits av de berörda parterna. Under 2008 och 2009 låg produktionsvolymerna på 1,5 miljoner respektive 800 000 enheter, vilket redan då var mer än dubbelt så mycket som hela unionsmarknaden. Endast en mindre del av den kinesiska produktionen såldes på den inhemska kinesiska marknaden (14 % under 2008 och 23 % under 2009). |
| --- | --- |

(27)

Eftersom inga andra uppgifter om produktion och kapacitet i Kina fanns att tillgå gjordes analysen, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, på grundval av uppgifter som lämnats av de sökande företagen. Marknadsinformationen i begäran om översyn tyder på att det finns en enorm kapacitet i Kina, vilket inte har bestridits av de berörda parterna. Under 2008 och 2009 låg produktionsvolymerna på 1,5 miljoner respektive 800 000 enheter, vilket redan då var mer än dubbelt så mycket som hela unionsmarknaden. Endast en mindre del av den kinesiska produktionen såldes på den inhemska kinesiska marknaden (14 % under 2008 och 23 % under 2009).

| (28) | Av produktionsvolymerna att döma är det lätt att dra slutsatsen att om inga åtgärder vidtas skulle ett betydligt större antal kinesiska gaffelvagnar kunna styras till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(28)

Av produktionsvolymerna att döma är det lätt att dra slutsatsen att om inga åtgärder vidtas skulle ett betydligt större antal kinesiska gaffelvagnar kunna styras till unionsmarknaden.

3.3   Unionsmarknadens attraktionskraft, inhemska priser i Kina och exportpriser till tredjeländer

| (29) | Ur prissynvinkel är unionen fortfarande en attraktiv marknad för kinesiska exporterande tillverkare. Priserna på de produkter som importerades från Kina till unionen var ungefär en tredjedel av de priser som unionsindustrin tog ut av icke-närstående kunder i unionen. |
| --- | --- |

(29)

Ur prissynvinkel är unionen fortfarande en attraktiv marknad för kinesiska exporterande tillverkare. Priserna på de produkter som importerades från Kina till unionen var ungefär en tredjedel av de priser som unionsindustrin tog ut av icke-närstående kunder i unionen.

| (30) | Kinesisk exportstatistik visar att 40 % av alla gaffelvagnar som exporterades från Kina gick till unionen under översynsperioden. Den näst största exportmarknaden för kinesiska gaffelvagnar är Förenta staterna (20 %), medan resten av exporten är spridd på olika mottagarländer. |
| --- | --- |

(30)

Kinesisk exportstatistik visar att 40 % av alla gaffelvagnar som exporterades från Kina gick till unionen under översynsperioden. Den näst största exportmarknaden för kinesiska gaffelvagnar är Förenta staterna (20 %), medan resten av exporten är spridd på olika mottagarländer.

| (31) | De kinesiska exportpriserna till unionen ligger generellt sett på samma nivå som de genomsnittliga kinesiska exportpriserna till alla andra tredjeländer utom Förenta staterna. Åtminstone en del av den kinesiska exporten till andra tredjeländer än unionen eller Förenta staterna (40 % av den sammanlagda kinesiska exporten) kunde dock potentiellt styras till unionen igen, ifall åtgärderna upphör att gälla. Att detta skulle kunna ske är sannolikt inte bara på grund av möjligheten att ta ut högre priser om inga åtgärder gällde, utan också på grund av att exporten till övriga tredjeländer är så pass fragmenterad. Med tanke på unionsmarknadens storlek och de försäljningskanaler som etablerats skulle det vara enklare med en enda exportdestination i stället för flera länder. |
| --- | --- |

(31)

De kinesiska exportpriserna till unionen ligger generellt sett på samma nivå som de genomsnittliga kinesiska exportpriserna till alla andra tredjeländer utom Förenta staterna. Åtminstone en del av den kinesiska exporten till andra tredjeländer än unionen eller Förenta staterna (40 % av den sammanlagda kinesiska exporten) kunde dock potentiellt styras till unionen igen, ifall åtgärderna upphör att gälla. Att detta skulle kunna ske är sannolikt inte bara på grund av möjligheten att ta ut högre priser om inga åtgärder gällde, utan också på grund av att exporten till övriga tredjeländer är så pass fragmenterad. Med tanke på unionsmarknadens storlek och de försäljningskanaler som etablerats skulle det vara enklare med en enda exportdestination i stället för flera länder.

| (32) | De kinesiska exportpriserna till unionen är betydligt högre än de kinesiska exportpriserna till Förenta staterna (17 % under översynsperioden). Eftersom de kinesiska exportörerna inte samarbetat går det inte att fastställa i vilken grad prisskillnaden förklaras av skillnader i produkturvalet. På grundval av tillgängliga exportuppgifter går det emellertid inte att utesluta att gaffelvagnar som för närvarande exporteras till Förenta staterna till lägre priser (delvis) skulle säljas till unionsmarknaden i stället om åtgärderna upphörde att gälla. Orsakerna till en sådan utveckling förklaras i skäl 31. |
| --- | --- |

(32)

De kinesiska exportpriserna till unionen är betydligt högre än de kinesiska exportpriserna till Förenta staterna (17 % under översynsperioden). Eftersom de kinesiska exportörerna inte samarbetat går det inte att fastställa i vilken grad prisskillnaden förklaras av skillnader i produkturvalet. På grundval av tillgängliga exportuppgifter går det emellertid inte att utesluta att gaffelvagnar som för närvarande exporteras till Förenta staterna till lägre priser (delvis) skulle säljas till unionsmarknaden i stället om åtgärderna upphörde att gälla. Orsakerna till en sådan utveckling förklaras i skäl 31.

| (33) | Prisjämförelserna ovan visar att unionen fortfarande är en mycket attraktiv marknad för kinesiska exporterande tillverkare, som med största sannolikhet skulle fortsätta att exportera stora mängder gaffelvagnar till låga priser. |
| --- | --- |

(33)

Prisjämförelserna ovan visar att unionen fortfarande är en mycket attraktiv marknad för kinesiska exporterande tillverkare, som med största sannolikhet skulle fortsätta att exportera stora mängder gaffelvagnar till låga priser.

3.4   Slutsats om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning

| (34) | Analysen ovan visar att kinesiska produkter fortsatte att importeras till unionsmarknaden till dumpade priser, med mycket höga dumpningsmarginaler. Särskilt med tanke på analysen av prisnivåerna på marknader i och utanför unionen och den kapacitet som finns i Kina, kan man dra slutsatsen att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(34)

Analysen ovan visar att kinesiska produkter fortsatte att importeras till unionsmarknaden till dumpade priser, med mycket höga dumpningsmarginaler. Särskilt med tanke på analysen av prisnivåerna på marknader i och utanför unionen och den kapacitet som finns i Kina, kan man dra slutsatsen att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna upphävs.

D.   DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN

1.   Tillverkning i unionen

| (35) | Inom unionen tillverkas den likadana produkten av de två företagskoncerner som begärt översynen samt av en tredje unionstillverkare av gaffelvagnar. Dessa företags produktion utgör unionens sammanlagda produktion av den likadana produkten i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(35)

Inom unionen tillverkas den likadana produkten av de två företagskoncerner som begärt översynen samt av en tredje unionstillverkare av gaffelvagnar. Dessa företags produktion utgör unionens sammanlagda produktion av den likadana produkten i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

2.   Unionsindustrin

| (36) | Eftersom dessa tillverkare står för all produktion av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa i unionen, anses de utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer nedan att kallas unionsindustrin. |
| --- | --- |

(36)

Eftersom dessa tillverkare står för all produktion av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa i unionen, anses de utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer nedan att kallas unionsindustrin.

| (37) | En icke-samarbetsvillig exportör hävdade att kommissionens definition av unionsindustrin var inkorrekt, eftersom den omfattande en icke-samarbetsvillig unionstillverkare, som också ingick i skadeanalysen. Enligt exportören stod detta i strid med artikel 5.4 i grundförordningen. Enligt artikel 4.1 i grundförordningen avser unionsindustrin dock alla företag i unionen som tillverkar den likadana produkten. Den icke-samarbetsvilliga tillverkaren utgör därmed en del av unionsindustrin enligt grundförordningen. I skäl 42 konstateras att uppgifter för den icke-samarbetsvilliga unionstillverkaren bara har beaktats i analysen av försäljningsvolymerna till icke-närstående kunder och av unionsindustrins marknadsandelar. Det konstateras också att slutsatserna av undersökningen hade varit desamma även om den icke-samarbetsvilliga unionstillverkaren hade uteslutits från analysen. |
| --- | --- |

(37)

En icke-samarbetsvillig exportör hävdade att kommissionens definition av unionsindustrin var inkorrekt, eftersom den omfattande en icke-samarbetsvillig unionstillverkare, som också ingick i skadeanalysen. Enligt exportören stod detta i strid med artikel 5.4 i grundförordningen. Enligt artikel 4.1 i grundförordningen avser unionsindustrin dock alla företag i unionen som tillverkar den likadana produkten. Den icke-samarbetsvilliga tillverkaren utgör därmed en del av unionsindustrin enligt grundförordningen. I skäl 42 konstateras att uppgifter för den icke-samarbetsvilliga unionstillverkaren bara har beaktats i analysen av försäljningsvolymerna till icke-närstående kunder och av unionsindustrins marknadsandelar. Det konstateras också att slutsatserna av undersökningen hade varit desamma även om den icke-samarbetsvilliga unionstillverkaren hade uteslutits från analysen.

E.   SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN

1.   Inledande anmärkning

| (38) | Eftersom inga kinesiska exporterande tillverkare av den berörda produkten samarbetade vid undersökningen användes uppgifter från Eurostat som grund för uppgifterna om import till unionen av den berörda produkten med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom inga kinesiska exporterande tillverkare av den berörda produkten samarbetade vid undersökningen användes uppgifter från Eurostat som grund för uppgifterna om import till unionen av den berörda produkten med ursprung i Kina.

2.   Förbrukning på unionsmarknaden

| (39) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och på importuppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(39)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och på importuppgifter från Eurostat.

| (40) | Mellan 2007 och översynsperioden minskade förbrukningen i unionen med 40 %. Minskningen var störst mellan 2008 och 2009.

  Tabell 1 | 2007 | 2008 | 2009 | Översyns-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen (i enheter) | 783 330 | 654 843 | 385 410 | 468 557 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 84 | 49 | 60 |

(40)

Mellan 2007 och översynsperioden minskade förbrukningen i unionen med 40 %. Minskningen var störst mellan 2008 och 2009.

Tabell 1

2007

2008

2009

Översyns-perioden

Total förbrukning i unionen (i enheter)

783 330

654 843

385 410

468 557

Index (2007 = 100)

100

84

49

60

3.   Volym, marknadsandel och priser för import från Kina

| (41) | Volymen på importen med ursprung i Kina minskade med 37 % under skadeundersökningsperioden och uppgick till 387 907 enheter under översynsperioden. Trots att efterfrågan i unionen minskade avsevärt fick den kinesiska importen en större marknadsandel under skadeundersökningsperioden eftersom denna import inte minskade i samma takt som förbrukningen i unionen. Marknadsandelen för importen från Kina ökade avsevärt mellan 2007 och översynsperioden, då den nådde en nivå på ungefär 83 %. Genomsnittspriset på kinesisk import har varierat något under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 2 | 2007 | 2008 | 2009 | Översyns-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina


  (i enheter)
   (7) | 612 222 | 522 573 | 300 222 | 387 907 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 85 | 49 | 63 |
| Marknadsandel för importen från Kina
   (7) | 78 % | 80 % | 78 % | 83 % |
| Pris på importen från Kina (i EUR/enhet)
   (7) | 96 | 92 | 100 | 97 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 96 | 104 | 101 |

(41)

Volymen på importen med ursprung i Kina minskade med 37 % under skadeundersökningsperioden och uppgick till 387 907 enheter under översynsperioden. Trots att efterfrågan i unionen minskade avsevärt fick den kinesiska importen en större marknadsandel under skadeundersökningsperioden eftersom denna import inte minskade i samma takt som förbrukningen i unionen. Marknadsandelen för importen från Kina ökade avsevärt mellan 2007 och översynsperioden, då den nådde en nivå på ungefär 83 %. Genomsnittspriset på kinesisk import har varierat något under skadeundersökningsperioden.

Tabell 2

2007

2008

2009

Översyns-perioden

Importvolym från Kina

(i enheter)
   (7)

612 222

522 573

300 222

387 907

Index (2007 = 100)

100

85

49

63

Marknadsandel för importen från Kina
   (7)

78 %

80 %

78 %

83 %

Pris på importen från Kina (i EUR/enhet)
   (7)

96

92

100

97

Index (2007 = 100)

100

96

104

101

4.   Unionsindustrins ekonomiska situation

| (42) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation. Av sekretesskäl (endast två tillverkare, de sökande företagen, samarbetade vid översynen) anges endast index nedan. För att vara konsekvent med tabellerna 1 och 2 gäller uppgifterna om den sammanlagda försäljningsvolymen i unionen till icke-närstående kunder och om unionsindustrins marknadsandel i tabellerna 6 och 7 alla tre unionstillverkare, dvs. de två sökande företagen samt den tredje tillverkaren, som inte samarbetade vid översynen (försäljningssiffrorna för det tredje företaget grundar sig på information som tillhandahållits av de sökande företagen). |
| --- | --- |

(42)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation. Av sekretesskäl (endast två tillverkare, de sökande företagen, samarbetade vid översynen) anges endast index nedan. För att vara konsekvent med tabellerna 1 och 2 gäller uppgifterna om den sammanlagda försäljningsvolymen i unionen till icke-närstående kunder och om unionsindustrins marknadsandel i tabellerna 6 och 7 alla tre unionstillverkare, dvs. de två sökande företagen samt den tredje tillverkaren, som inte samarbetade vid översynen (försäljningssiffrorna för det tredje företaget grundar sig på information som tillhandahållits av de sökande företagen).

4.1   Produktion

| (43) | Under översynsperioden minskade produktionen med 35 % jämfört med 2007.

  Tabell 3 | 2007 | 2008 | 2009 | Översyns-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (i enheter) | | | | |
| Index (2007 = 100) | 100 | 84 | 55 | 65 |

(43)

Under översynsperioden minskade produktionen med 35 % jämfört med 2007.

Tabell 3

2007

2008

2009

Översyns-perioden

Produktion (i enheter)

Index (2007 = 100)

100

84

55

65

4.2   Kapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (44) | Produktionskapaciteten förblev stabil mellan 2007 och översynsperioden. Kapacitetsutnyttjandet var lågt redan 2007, men sjönk med ytterligare 20 procentenheter mellan 2007 och översynsperioden, då det låg på en mycket låg nivå, på grund av att produktionen avtog mellan 2007 och översynsperioden.

  Tabell 4 | 2007 | 2008 | 2009 | Översyns-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (i enheter) | | | | |
| Index (2007 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande | | | | |
| Index (2007 = 100) | 100 | 84 | 55 | 65 |

(44)

Produktionskapaciteten förblev stabil mellan 2007 och översynsperioden. Kapacitetsutnyttjandet var lågt redan 2007, men sjönk med ytterligare 20 procentenheter mellan 2007 och översynsperioden, då det låg på en mycket låg nivå, på grund av att produktionen avtog mellan 2007 och översynsperioden.

Tabell 4

2007

2008

2009

Översyns-perioden

Produktionskapacitet (i enheter)

Index (2007 = 100)

100

100

100

100

Kapacitetsutnyttjande

Index (2007 = 100)

100

84

55

65

4.3   Lager

| (45) | Unionsindustrins utgående lager ökade med 56 % mellan 2007 och översynsperioden.

  Tabell 5 | 2007 | 2008 | 2009 | Översyns-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i enheter) | | | | |
| Index (2007 = 100) | 100 | 131 | 59 | 156 |

(45)

Unionsindustrins utgående lager ökade med 56 % mellan 2007 och översynsperioden.

Tabell 5

2007

2008

2009

Översyns-perioden

Utgående lager (i enheter)

Index (2007 = 100)

100

131

59

156

4.4   Försäljningsvolym

| (46) | Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden till icke-närstående kunder minskade med 50 % under skadeundersökningsperioden. Minskningen var störst mellan 2008 och 2009.

  Tabell 6 | 2007 | 2008 | 2009 | Översyns-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i enheter) | | | | |
| Index (2007 = 100) | 100 | 79 | 55 | 50 |

(46)

Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden till icke-närstående kunder minskade med 50 % under skadeundersökningsperioden. Minskningen var störst mellan 2008 och 2009.

Tabell 6

2007

2008

2009

Översyns-perioden

Försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i enheter)

Index (2007 = 100)

100

79

55

50

4.5   Marknadsandel

| (47) | Unionsindustrins marknadsandel var låg redan 2007 och minskade med ytterligare 16 % mellan 2007 och översynsperioden. Två de fyra unionstillverkare som ingick i den ursprungliga undersökningen har upphört med tillverkningen av gaffelvagnar. Båda dessa förhållanden kan anses vara en följd av det ökade trycket från dumpad kinesisk export på unionsmarknaden, som blev ännu påtagligare för unionsindustrin i och med att förbrukningen starkt minskade.

  Tabell 7 | 2007 | 2008 | 2009 | Översyns-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsindustrins marknadsandel | | | | |
| Index (2007 = 100) | 100 | 95 | 111 | 84 |

(47)

Unionsindustrins marknadsandel var låg redan 2007 och minskade med ytterligare 16 % mellan 2007 och översynsperioden. Två de fyra unionstillverkare som ingick i den ursprungliga undersökningen har upphört med tillverkningen av gaffelvagnar. Båda dessa förhållanden kan anses vara en följd av det ökade trycket från dumpad kinesisk export på unionsmarknaden, som blev ännu påtagligare för unionsindustrin i och med att förbrukningen starkt minskade.

Tabell 7

2007

2008

2009

Översyns-perioden

Unionsindustrins marknadsandel

Index (2007 = 100)

100

95

111

84

4.6   Tillväxt

| (48) | Mellan 2007 och översynsperioden minskade förbrukningen i unionen med 40 %. Unionsindustrin förlorade 3,2 procentenheter av sin marknadsandel samtidigt som marknadsandelen för den berörda importen ökade med 5 procentenheter. |
| --- | --- |

(48)

Mellan 2007 och översynsperioden minskade förbrukningen i unionen med 40 %. Unionsindustrin förlorade 3,2 procentenheter av sin marknadsandel samtidigt som marknadsandelen för den berörda importen ökade med 5 procentenheter.

4.7   Sysselsättning

| (49) | Sysselsättningsnivån i unionsindustrin minskade med 17 % mellan 2007 och översynsperioden. Detta visar att unionsindustrin har strävat efter att effektivisera produktionen på grund av den kraftigt minskade efterfrågan.

  Tabell 8 | 2007 | 2008 | 2009 | Översyns-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning (den berörda produkten; antal personer) | | | | |
| Index (2007 = 100) | 100 | 84 | 76 | 83 |

(49)

Sysselsättningsnivån i unionsindustrin minskade med 17 % mellan 2007 och översynsperioden. Detta visar att unionsindustrin har strävat efter att effektivisera produktionen på grund av den kraftigt minskade efterfrågan.

Tabell 8

2007

2008

2009

Översyns-perioden

Sysselsättning (den berörda produkten; antal personer)

Index (2007 = 100)

100

84

76

83

4.8   Produktivitet

| (50) | Produktiviteten hos de anställda inom unionsindustrin, mätt som produktion per anställd och år, minskade med 22 % mellan 2007 och översynsperioden.

  Tabell 9 | 2007 | 2008 | 2009 | Översyns-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (i enheter per anställd) | | | | |
| Index (2007 = 100) | 100 | 103 | 74 | 78 |

(50)

Produktiviteten hos de anställda inom unionsindustrin, mätt som produktion per anställd och år, minskade med 22 % mellan 2007 och översynsperioden.

Tabell 9

2007

2008

2009

Översyns-perioden

Produktivitet (i enheter per anställd)

Index (2007 = 100)

100

103

74

78

4.9   Försäljningspriser och faktorer som påverkar de inhemska priserna

| (51) | Unionsindustrins försäljningspriser per enhet ökade något, med 4 % mellan 2007 och översynsperioden.

  Tabell 10 | 2007 | 2008 | 2009 | Översyns-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhetspris på unionsmarknaden (i EUR/enhet) | | | | |
| Index (2007 = 100) | 100 | 101 | 103 | 104 |

(51)

Unionsindustrins försäljningspriser per enhet ökade något, med 4 % mellan 2007 och översynsperioden.

Tabell 10

2007

2008

2009

Översyns-perioden

Enhetspris på unionsmarknaden (i EUR/enhet)

Index (2007 = 100)

100

101

103

104

4.10   Löner

| (52) | Den genomsnittliga lönen per anställd minskade med 29 % mellan 2007 och översynsperioden. Även detta visar att unionsindustrin framgångsrikt har satsat på att kontrollera kostnaderna, trots de problem som uppstod på grund av de drastiskt minskade produktionsvolymerna.

  Tabell 11 | 2007 | 2008 | 2009 | Översyns-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Årlig arbetskostnad per anställd (i 1 000 EUR) | | | | |
| Index (2007 = 100) | 100 | 91 | 63 | 71 |

(52)

Den genomsnittliga lönen per anställd minskade med 29 % mellan 2007 och översynsperioden. Även detta visar att unionsindustrin framgångsrikt har satsat på att kontrollera kostnaderna, trots de problem som uppstod på grund av de drastiskt minskade produktionsvolymerna.

Tabell 11

2007

2008

2009

Översyns-perioden

Årlig arbetskostnad per anställd (i 1 000 EUR)

Index (2007 = 100)

100

91

63

71

4.11   Investeringar

| (53) | Mellan 2007 och översynsperioden minskade det årliga flödet av investeringar som unionsindustrin gjorde i den berörda produkten med hela 91 %.

  Tabell 12 | 2007 | 2008 | 2009 | Översyns-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvesteringar (i EUR) | | | | |
| Index (2007 = 100) | 100 | 58 | 27 | 9 |

(53)

Mellan 2007 och översynsperioden minskade det årliga flödet av investeringar som unionsindustrin gjorde i den berörda produkten med hela 91 %.

Tabell 12

2007

2008

2009

Översyns-perioden

Nettoinvesteringar (i EUR)

Index (2007 = 100)

100

58

27

9

4.12   Lönsamhet och räntabilitet

| (54) | Unionsindustrins lönsamhet minskade avsevärt, med 66 % mellan 2007 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(54)

Unionsindustrins lönsamhet minskade avsevärt, med 66 % mellan 2007 och översynsperioden.

| (55) | Också räntabiliteten minskade betydligt, med 57 % under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 13 | 2007 | 2008 | 2009 | Översyns-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettovinst av försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av nettoförsäljningen) | | | | |
| Index (2007 = 100) | 100 | 68 | –2 | 34 |
| Räntabilitet (nettovinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde) | | | | |
| Index (2007 = 100) | 100 | 80 | –2 | 43 |

(55)

Också räntabiliteten minskade betydligt, med 57 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 13

2007

2008

2009

Översyns-perioden

Nettovinst av försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av nettoförsäljningen)

Index (2007 = 100)

100

68

–2

34

Räntabilitet (nettovinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde)

Index (2007 = 100)

100

80

–2

43

4.13   Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga

| (56) | Kassaflödet (netto) från den löpande verksamheten anges i tabell 14. Det fanns inga indikationer på att unionsindustrin hade svårigheter att anskaffa kapital, mest beroende på att en del av tillverkarna ingår i större koncerner.

  Tabell 14 | 2007 | 2008 | 2009 | Översyns-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassaflöde (i EUR) | | | | |
| Index (2007 = 100) | 100 | 84 | 65 | 73 |

(56)

Kassaflödet (netto) från den löpande verksamheten anges i tabell 14. Det fanns inga indikationer på att unionsindustrin hade svårigheter att anskaffa kapital, mest beroende på att en del av tillverkarna ingår i större koncerner.

Tabell 14

2007

2008

2009

Översyns-perioden

Kassaflöde (i EUR)

Index (2007 = 100)

100

84

65

73

4.14   Dumpningsmarginalens storlek

| (57) | Med tanke på volymen, marknadsandelen och priserna för importen från Kina kan de faktiska dumpningsmarginalernas effekt på unionsindustrin inte anses vara försumbar. |
| --- | --- |

(57)

Med tanke på volymen, marknadsandelen och priserna för importen från Kina kan de faktiska dumpningsmarginalernas effekt på unionsindustrin inte anses vara försumbar.

4.15   Återhämtning från effekterna av tidigare dumpning

| (58) | Indikatorerna ovan visar att unionsindustrins ekonomiska och finansiella situation, trots de antidumpningsåtgärder som infördes 2005, fortfarande är bräcklig på grund av den väldiga förekomsten av billiga kinesiska varor på unionsmarknaden. En redan oviss situation övergick i en uppenbart skadevållande situation under 2009 och översynsperioden, när den kraftigt minskade förbrukningen i unionen avslöjade hur stora de negativa effekterna av den dumpade kinesiska importen verkligen var. Under denna period minskade unionsindustrins produktions- och försäljningsvolymer snabbare än förbrukningen i unionen, vilket ledde till att ytterligare stora marknadsandelar gick förlorade. Trots åtgärder ökade den kinesiska importens marknadsandel under samma period och kinesiska produkter fortsatte att importeras till priser som var betydligt lägre än unionsindustrins priser. Under översynsperioden minskade unionsindustrins vinster ytterligare. Unionsindustrin har därför inte kunnat återhämta sig från följderna av dumpningen och dess situation har till och med försämrats ytterligare under översynsperioden. |
| --- | --- |

(58)

Indikatorerna ovan visar att unionsindustrins ekonomiska och finansiella situation, trots de antidumpningsåtgärder som infördes 2005, fortfarande är bräcklig på grund av den väldiga förekomsten av billiga kinesiska varor på unionsmarknaden. En redan oviss situation övergick i en uppenbart skadevållande situation under 2009 och översynsperioden, när den kraftigt minskade förbrukningen i unionen avslöjade hur stora de negativa effekterna av den dumpade kinesiska importen verkligen var. Under denna period minskade unionsindustrins produktions- och försäljningsvolymer snabbare än förbrukningen i unionen, vilket ledde till att ytterligare stora marknadsandelar gick förlorade. Trots åtgärder ökade den kinesiska importens marknadsandel under samma period och kinesiska produkter fortsatte att importeras till priser som var betydligt lägre än unionsindustrins priser. Under översynsperioden minskade unionsindustrins vinster ytterligare. Unionsindustrin har därför inte kunnat återhämta sig från följderna av dumpningen och dess situation har till och med försämrats ytterligare under översynsperioden.

4.16   Slutsatser

| (59) | Trots antidumpningsåtgärderna utvecklades ett antal centrala indikatorer negativt mellan 2007 och översynsperioden. Lönsamheten minskade med 4,9 procentenheter, produktions- och försäljningsvolymerna minskade med 35 % respektive 50 % och kapacitetsutnyttjandet sjönk med 35 %, vilket följdes av en minskning av sysselsättningen. Även om en del av denna negativa utveckling kan tillskrivas den starka tillbakagången i förbrukning (40 % under skadeundersökningsperioden) är unionsindustrins kraftigt minskade marknadsandel (minus 4 procentenheter mellan 2007 och översynsperioden) och den konstant ökande marknadsandelen för kinesisk import tydliga tecken på att dumpad kinesisk import utövar ett allt större tryck. Den kinesiska importen har redan en i det närmaste monopolliknande ställning på unionsmarknaden och varje ytterligare ökning av denna import, inte minst på grund av de mycket låga priserna, kan göra att unionsindustrins kapacitetsutnyttjande faller till en nivå som ligger under vad som är absolut nödvändigt för att garantera dess överlevnadsförmåga. Det erinras om att två unionstillverkare har tvingats lämna gaffelvagnsbranschen under skadeundersökningsperioden (se skäl 47). |
| --- | --- |

(59)

Trots antidumpningsåtgärderna utvecklades ett antal centrala indikatorer negativt mellan 2007 och översynsperioden. Lönsamheten minskade med 4,9 procentenheter, produktions- och försäljningsvolymerna minskade med 35 % respektive 50 % och kapacitetsutnyttjandet sjönk med 35 %, vilket följdes av en minskning av sysselsättningen. Även om en del av denna negativa utveckling kan tillskrivas den starka tillbakagången i förbrukning (40 % under skadeundersökningsperioden) är unionsindustrins kraftigt minskade marknadsandel (minus 4 procentenheter mellan 2007 och översynsperioden) och den konstant ökande marknadsandelen för kinesisk import tydliga tecken på att dumpad kinesisk import utövar ett allt större tryck. Den kinesiska importen har redan en i det närmaste monopolliknande ställning på unionsmarknaden och varje ytterligare ökning av denna import, inte minst på grund av de mycket låga priserna, kan göra att unionsindustrins kapacitetsutnyttjande faller till en nivå som ligger under vad som är absolut nödvändigt för att garantera dess överlevnadsförmåga. Det erinras om att två unionstillverkare har tvingats lämna gaffelvagnsbranschen under skadeundersökningsperioden (se skäl 47).

| (60) | En kinesisk exporterande tillverkare hävdade i sina synpunkter på meddelandet av uppgifter att vissa indikatorer, till exempel produktion, försäljningsvolym, lönsamhet, kapacitetsutnyttjande och sysselsättning, inte visar att det skulle ha skett någon negativ förändring för unionsindustrin. Företaget hade emellertid endast beaktat utvecklingen mellan 2009 och översynsperioden, medan man vid bedömningen av skada måste ta hänsyn till den övergripande utvecklingen för unionsindustrin under skadeundersökningsperioden, dvs. mellan 2007 och översynsperioden. Ovan konstaterades (se skälen 43–49) att alla de skadeindikationer som den kinesiska exportören nämner utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(60)

En kinesisk exporterande tillverkare hävdade i sina synpunkter på meddelandet av uppgifter att vissa indikatorer, till exempel produktion, försäljningsvolym, lönsamhet, kapacitetsutnyttjande och sysselsättning, inte visar att det skulle ha skett någon negativ förändring för unionsindustrin. Företaget hade emellertid endast beaktat utvecklingen mellan 2009 och översynsperioden, medan man vid bedömningen av skada måste ta hänsyn till den övergripande utvecklingen för unionsindustrin under skadeundersökningsperioden, dvs. mellan 2007 och översynsperioden. Ovan konstaterades (se skälen 43–49) att alla de skadeindikationer som den kinesiska exportören nämner utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden.

| (61) | Samma exportör påstod också att kommissionen inte skiljde mellan de skadevållande effekterna av dumpad import och andra effekter, till exempel den plötsliga nedgången i efterfrågan till följd av den ekonomiska krisen. Det stämmer visserligen att förbrukningen i unionen minskade med 40 % under skadeundersökningsperioden, men de kinesiska exportörerna lyckades under samma period vinna betydande marknadsandelar på bekostnad av unionsindustrin. Dessutom påpekas det att följderna av den dumpade importen vållade större skada under perioden av svag efterfrågan (se skäl 58).
  Slutsatsen blir därmed att unionsindustrin trots antidumpningsåtgärderna har lidit väsentlig skada under översynsperioden. |
| --- | --- |

(61)

Samma exportör påstod också att kommissionen inte skiljde mellan de skadevållande effekterna av dumpad import och andra effekter, till exempel den plötsliga nedgången i efterfrågan till följd av den ekonomiska krisen. Det stämmer visserligen att förbrukningen i unionen minskade med 40 % under skadeundersökningsperioden, men de kinesiska exportörerna lyckades under samma period vinna betydande marknadsandelar på bekostnad av unionsindustrin. Dessutom påpekas det att följderna av den dumpade importen vållade större skada under perioden av svag efterfrågan (se skäl 58).

Slutsatsen blir därmed att unionsindustrin trots antidumpningsåtgärderna har lidit väsentlig skada under översynsperioden.

5.   Verkan av den dumpade importen och andra faktorer

5.1   Verkan av den dumpade importen

| (62) | Trots att förbrukningen i unionen minskade under skadeundersökningsperioden minskade importvolymen från Kina inte i samma takt, vilket resulterade i en allt större marknadsandel för den kinesiska importen. Då de kinesiska exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga har prisunderskridandet och målprisunderskridandet beräknats på grundval av de tillförlitligaste uppgifter som fanns att tillgå, bland annat uppgifter från Eurostat, offerter från kinesiska exporterande tillverkare som tillhandahållits av de sökande företagen samt exportfakturor som erhölls av medlemsstaternas tullmyndigheter. Det konstaterades att importen från Kina tydligt underskred unionsindustrins priser med mellan 43 % och 78 %, beroende på vilken källa man hämtar informationen från. |
| --- | --- |

(62)

Trots att förbrukningen i unionen minskade under skadeundersökningsperioden minskade importvolymen från Kina inte i samma takt, vilket resulterade i en allt större marknadsandel för den kinesiska importen. Då de kinesiska exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga har prisunderskridandet och målprisunderskridandet beräknats på grundval av de tillförlitligaste uppgifter som fanns att tillgå, bland annat uppgifter från Eurostat, offerter från kinesiska exporterande tillverkare som tillhandahållits av de sökande företagen samt exportfakturor som erhölls av medlemsstaternas tullmyndigheter. Det konstaterades att importen från Kina tydligt underskred unionsindustrins priser med mellan 43 % och 78 %, beroende på vilken källa man hämtar informationen från.

5.2   Import från övriga länder

| (63) | Importen från övriga länder är mycket liten och minskade ytterligare med 79 % mellan 2007 och översynsperioden. Marknadsandelen för import från övriga länder minskade också under översynsperioden. Av sekretesskäl (unionsindustrin utgörs av två tillverkare) anges endast index nedan.

  Tabell 15 | 2007 | 2008 | 2009 | Översyns-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från övriga länder (i enheter) | | | | |
| Index (2007 = 100) | 100 | 60 | 6 | 21 |
| Marknadsandel för importen från övriga länder | | | | |
| Index (2007 = 100) | 100 | 71 | 12 | 34 |

(63)

Importen från övriga länder är mycket liten och minskade ytterligare med 79 % mellan 2007 och översynsperioden. Marknadsandelen för import från övriga länder minskade också under översynsperioden. Av sekretesskäl (unionsindustrin utgörs av två tillverkare) anges endast index nedan.

Tabell 15

2007

2008

2009

Översyns-perioden

Importvolym från övriga länder (i enheter)

Index (2007 = 100)

100

60

6

21

Marknadsandel för importen från övriga länder

Index (2007 = 100)

100

71

12

34

6.   Slutsats

| (64) | I skäl 41 konstateras det att importen från Kina har tagit en allt större marknadsandel under skadeundersökningsperioden, trots att förbrukningen i unionen minskade märkbart. Under översynsperioden ökade den kinesiska importens marknadsandel till 83 % av förbrukningen i unionen. Trycket har alltså ökat i fråga om volymer, trots att efterfrågan på det hela taget har minskat, och detta i kombination med de mycket låga priserna på den kinesiska importen till unionen har resulterat i att unionsindustrins priser underskridits rejält. Det finns alltså ett orsakssamband mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under översynsperioden. |
| --- | --- |

(64)

I skäl 41 konstateras det att importen från Kina har tagit en allt större marknadsandel under skadeundersökningsperioden, trots att förbrukningen i unionen minskade märkbart. Under översynsperioden ökade den kinesiska importens marknadsandel till 83 % av förbrukningen i unionen. Trycket har alltså ökat i fråga om volymer, trots att efterfrågan på det hela taget har minskat, och detta i kombination med de mycket låga priserna på den kinesiska importen till unionen har resulterat i att unionsindustrins priser underskridits rejält. Det finns alltså ett orsakssamband mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under översynsperioden.

F.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA

1.   Inledande anmärkningar

| (65) | Såsom redan konstaterats har de antidumpningsåtgärder som införts inte gjort det möjligt för unionsindustrin att återhämta sig från den skada den lidit. |
| --- | --- |

(65)

Såsom redan konstaterats har de antidumpningsåtgärder som införts inte gjort det möjligt för unionsindustrin att återhämta sig från den skada den lidit.

2.   Den kinesiska exportens förmodade utveckling om åtgärderna upphör att gälla

| (66) | I skäl 27 konstaterades att det finns en enorm produktionskapacitet i Kina. Under 2008 och 2009 låg produktionsvolymerna på 1,5 miljoner respektive 800 000 enheter, vilket redan då var mer än dubbelt så mycket som hela unionsmarknaden. Endast en mindre del av den kinesiska produktionen såldes på den inhemska kinesiska marknaden (14 % under 2008 och 23 % under 2009). Utan åtgärder skulle ett betydligt större antal kinesiska gaffelvagnar kunna styras till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(66)

I skäl 27 konstaterades att det finns en enorm produktionskapacitet i Kina. Under 2008 och 2009 låg produktionsvolymerna på 1,5 miljoner respektive 800 000 enheter, vilket redan då var mer än dubbelt så mycket som hela unionsmarknaden. Endast en mindre del av den kinesiska produktionen såldes på den inhemska kinesiska marknaden (14 % under 2008 och 23 % under 2009). Utan åtgärder skulle ett betydligt större antal kinesiska gaffelvagnar kunna styras till unionsmarknaden.

| (67) | I skäl 31 anges att de kinesiska exportpriserna till unionen generellt sett ligger på samma nivå som de genomsnittliga kinesiska exportpriserna till alla andra tredjeländer. Åtminstone en del av den kinesiska exporten till andra tredjeländer än unionen eller Förenta staterna (40 % av den sammanlagda kinesiska exporten) kunde potentiellt styras till unionen igen, ifall åtgärderna upphör att gälla. Att detta skulle kunna ske är sannolikt inte bara på grund av möjligheten att ta ut högre priser om inga åtgärder gällde, utan också på grund av att exporten till övriga tredjeländer är så pass fragmenterad. Med tanke på unionsmarknadens storlek och de försäljningskanaler som etablerats skulle det vara enklare med en enda exportdestination i stället för flera länder. |
| --- | --- |

(67)

I skäl 31 anges att de kinesiska exportpriserna till unionen generellt sett ligger på samma nivå som de genomsnittliga kinesiska exportpriserna till alla andra tredjeländer. Åtminstone en del av den kinesiska exporten till andra tredjeländer än unionen eller Förenta staterna (40 % av den sammanlagda kinesiska exporten) kunde potentiellt styras till unionen igen, ifall åtgärderna upphör att gälla. Att detta skulle kunna ske är sannolikt inte bara på grund av möjligheten att ta ut högre priser om inga åtgärder gällde, utan också på grund av att exporten till övriga tredjeländer är så pass fragmenterad. Med tanke på unionsmarknadens storlek och de försäljningskanaler som etablerats skulle det vara enklare med en enda exportdestination i stället för flera länder.

3.   Slutsats

| (68) | Mot bakgrund av resonemanget i skälen 66 och 67 kan man sluta sig till att den väsentliga skada som konstaterades finnas under översynsperioden sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna upphör att gälla. Detta torde få till följd att unionsindustrins ekonomiska och finansiella situation ytterligare försämras, vilket till och med kan hota dess fortlevnad på medellång sikt. |
| --- | --- |

(68)

Mot bakgrund av resonemanget i skälen 66 och 67 kan man sluta sig till att den väsentliga skada som konstaterades finnas under översynsperioden sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna upphör att gälla. Detta torde få till följd att unionsindustrins ekonomiska och finansiella situation ytterligare försämras, vilket till och med kan hota dess fortlevnad på medellång sikt.

G.   UNIONENS INTRESSE

1.   Inledning

| (69) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om det skulle strida mot unionens intresse som helhet ifall de gällande antidumpningsåtgärderna bibehålls. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, dvs. unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse. |
| --- | --- |

(69)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om det skulle strida mot unionens intresse som helhet ifall de gällande antidumpningsåtgärderna bibehålls. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, dvs. unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse.

| (70) | I den ursprungliga undersökningen ansågs införandet av åtgärder inte strida mot unionens intresse. Eftersom den här undersökningen är en översyn där man analyserar en situation där antidumpningsåtgärder redan är i kraft är det dessutom möjligt att bedöma eventuella otillbörliga negativa verkningar för de parter som berörs av de gällande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(70)

I den ursprungliga undersökningen ansågs införandet av åtgärder inte strida mot unionens intresse. Eftersom den här undersökningen är en översyn där man analyserar en situation där antidumpningsåtgärder redan är i kraft är det dessutom möjligt att bedöma eventuella otillbörliga negativa verkningar för de parter som berörs av de gällande antidumpningsåtgärderna.

| (71) | Mot denna bakgrund undersöktes om man, trots slutsatserna beträffande sannolikheten för att den skadevållande dumpningen fortsätter, entydigt kan sluta sig till att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna i detta fall. |
| --- | --- |

(71)

Mot denna bakgrund undersöktes om man, trots slutsatserna beträffande sannolikheten för att den skadevållande dumpningen fortsätter, entydigt kan sluta sig till att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna i detta fall.

2.   Unionsindustrins intresse

| (72) | Unionsindustrin har genomgående förlorat marknadsandelar, medan importen från Kina har ökat sin marknadsandel betydligt under skadeundersökningsperioden. Två av de ursprungligen fyra unionstillverkarna har upphört med tillverkningen av den produkt som undersöks. Unionsindustrin har dessutom lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden. Utan åtgärder skulle unionsindustrin troligen vara i en ännu värre situation. |
| --- | --- |

(72)

Unionsindustrin har genomgående förlorat marknadsandelar, medan importen från Kina har ökat sin marknadsandel betydligt under skadeundersökningsperioden. Två av de ursprungligen fyra unionstillverkarna har upphört med tillverkningen av den produkt som undersöks. Unionsindustrin har dessutom lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden. Utan åtgärder skulle unionsindustrin troligen vara i en ännu värre situation.

3.   Importörernas och användarnas intresse

| (73) | Ingen av de icke-närstående importörer eller användare som kontaktades var samarbetsvillig. I den ursprungliga undersökningen konstaterades att konsekvenserna av att åtgärder införs inte skulle bli betydande för användarna. Trots att åtgärderna har varit i kraft under fem år, fortsatte importörer och användare i unionen att främst köpa in den berörda produkten från Kina. Det framkom heller inget som tydde på att det skulle ha varit svårt att hitta andra leverantörer. I den ursprungliga undersökningen förhöll sig de samarbetsvilliga användarna neutralt till införandet av åtgärder och man slöt sig därför till att gaffelvagnar inte hade någon stor betydelse för deras verksamhet. Inget som tyder på det motsatta konstaterades under denna översyn. Därför dras slutsatsen att det inte är troligt att fortsatta antidumpningsåtgärder skulle få några större konsekvenser för importörerna och användarna i unionen. Utan åtgärder skulle dumpad kinesisk import däremot kunna få monopol på unionsmarknaden för gaffelvagnar. |
| --- | --- |

(73)

Ingen av de icke-närstående importörer eller användare som kontaktades var samarbetsvillig. I den ursprungliga undersökningen konstaterades att konsekvenserna av att åtgärder införs inte skulle bli betydande för användarna. Trots att åtgärderna har varit i kraft under fem år, fortsatte importörer och användare i unionen att främst köpa in den berörda produkten från Kina. Det framkom heller inget som tydde på att det skulle ha varit svårt att hitta andra leverantörer. I den ursprungliga undersökningen förhöll sig de samarbetsvilliga användarna neutralt till införandet av åtgärder och man slöt sig därför till att gaffelvagnar inte hade någon stor betydelse för deras verksamhet. Inget som tyder på det motsatta konstaterades under denna översyn. Därför dras slutsatsen att det inte är troligt att fortsatta antidumpningsåtgärder skulle få några större konsekvenser för importörerna och användarna i unionen. Utan åtgärder skulle dumpad kinesisk import däremot kunna få monopol på unionsmarknaden för gaffelvagnar.

4.   Slutsats

| (74) | Mot denna bakgrund är det inte möjligt att entydigt sluta sig till att bibehållandet av de nuvarande antidumpningsåtgärderna inte skulle vara i unionens intresse. |
| --- | --- |

(74)

Mot denna bakgrund är det inte möjligt att entydigt sluta sig till att bibehållandet av de nuvarande antidumpningsåtgärderna inte skulle vara i unionens intresse.

H.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (75) | Alla berörda parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noga när så var berättigat. |
| --- | --- |

(75)

Alla berörda parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noga när så var berättigat.

| (76) | I de synpunkter som unionsindustrin lade fram framhävdes det att översynen har visat på mycket högre nivåer av dumpning och prisunderskridande än den ursprungliga undersökningen och att trycket från dumpad kinesisk export har blivit allt större. Unionsindustrin föreslog därför att kommissionen också borde överväga att göra en ny bedömning av nivån på antidumpningstullarna. Mot bakgrund av dessa synpunkter och av slutsatserna av översynen diskuteras möjligheten att inleda en fullständig interimsöversyn som bara gäller dumpning. |
| --- | --- |

(76)

I de synpunkter som unionsindustrin lade fram framhävdes det att översynen har visat på mycket högre nivåer av dumpning och prisunderskridande än den ursprungliga undersökningen och att trycket från dumpad kinesisk export har blivit allt större. Unionsindustrin föreslog därför att kommissionen också borde överväga att göra en ny bedömning av nivån på antidumpningstullarna. Mot bakgrund av dessa synpunkter och av slutsatserna av översynen diskuteras möjligheten att inleda en fullständig interimsöversyn som bara gäller dumpning.

| (77) | De antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Kina bör följaktligen bibehållas, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Dessa åtgärder består alltså av värdetullar av olika storlek. |
| --- | --- |

(77)

De antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Kina bör följaktligen bibehållas, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Dessa åtgärder består alltså av värdetullar av olika storlek.

| (78) | De åtgärder som omfattas av denna översyn utvidgades genom förordning (EG) nr 499/2009 till att omfatta import av samma produkt som avsänts från Thailand, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Thailand eller inte. Inga nya uppgifter lämnades om detta inom ramen för denna översyn. Den slutgiltiga antidumpningstull på 46,7 % som gäller för ”Övriga företag” vid import med ursprung i Kina bör därför utvidgas till att omfatta import av samma produkt som avsänts från Thailand, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Thailand eller inte. |
| --- | --- |

(78)

De åtgärder som omfattas av denna översyn utvidgades genom förordning (EG) nr 499/2009 till att omfatta import av samma produkt som avsänts från Thailand, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Thailand eller inte. Inga nya uppgifter lämnades om detta inom ramen för denna översyn. Den slutgiltiga antidumpningstull på 46,7 % som gäller för ”Övriga företag” vid import med ursprung i Kina bör därför utvidgas till att omfatta import av samma produkt som avsänts från Thailand, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Thailand eller inte.

| (79) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen gäller endast import av den berörda produkten som tillverkats av dessa företag, det vill säga de specifika rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i den här förordningens normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa satser utan ska i stället omfattas av den tullsats som gäller för ”Övriga företag”. |
| --- | --- |

(79)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen gäller endast import av den berörda produkten som tillverkats av dessa företag, det vill säga de specifika rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i den här förordningens normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa satser utan ska i stället omfattas av den tullsats som gäller för ”Övriga företag”.

| (80) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (8) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hör ihop med t.ex. denna namnändring eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer förordningen i sådana fall att ändras genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(80)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (8) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hör ihop med t.ex. denna namnändring eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer förordningen i sådana fall att ändras genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av sådana gaffelvagnar och väsentliga delar, dvs. chassin och hydraulik, till gaffelvagnar som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8427 90 00 (Taric-nummer 8427900011 och 8427900019) och ex 8431 20 00 (Taric-nummer 8431200011 och 8431200019) och som har sitt ursprung i Kina. I denna förordning betraktas gaffelvagnar som vagnar med hjul och gafflar för hantering av lastpallar som är avsedda att skjutas, dras och styras manuellt på slätt, jämnt och hårt underlag av en gående förare som använder en styrarm. Gaffelvagnarna är endast avsedda för att med hjälp av styrarmen lyfta lasten tillräckligt högt för att den ska kunna transporteras och har inga ytterligare funktioner eller användningsområden såsom i) att flytta och lyfta lasten för att placera den högre upp eller att stuva lasten i lagerutrymmen (höglyftare), ii) att stapla en lastpall ovanpå en annan (staplare), iii) att lyfta lasten till arbetsnivå (saxliftar) eller iv) att lyfta och väga lasten (lyftvagnar med våg).

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Tullsats
  (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Kina | 32,2 | A600 |
| Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Kina | 28,5 | A601 |
| Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Kina | 39,9 | A602 |
| Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Kina | 7,6 | A603 |
| Övriga företag | 46,7 | A999 |

Företag

Tullsats

(%)

Taric-tilläggsnummer

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Kina

32,2

A600

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Kina

28,5

A601

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Kina

39,9

A602

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Kina

7,6

A603

Övriga företag

46,7

A999

3.   Den slutgiltiga antidumpningstull som är tillämplig på ”Övriga företag” enligt punkt 2 utvidgas härmed till att även omfatta import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa, dvs. chassin och hydraulik, enligt definitionen i punkt 1, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8427 90 00 och ex 8431 20 00 (Taric-nummer 8427900011 och 8431200011) och som avsänts från Thailand, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Thailand eller inte.

4.   Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 10 oktober 2011.

På rådets vägnar

A. KRASZEWSKI

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 189, 21.7.2005, s. 1.

2

(3)  EUT L 192, 19.7.2008, s. 1.

3

(4)  EUT L 151, 16.6.2009, s. 1.

4

(5)  EUT C 70, 19.3.2010, s. 29.

5

(6)  EUT C 196, 20.7.2010, s. 15.

6

(7)  Uppgifter från Eurostat. Åren 2007 och 2008 deklarerades en del kinesiska produkter som produkter med ursprung i Thailand, till dess att åtgärder mot kringgående beträffande import från Thailand infördes 2008. Denna import från Thailand har räknats in i importen från Kina, vilket påverkar siffrorna för 2007 och 2008 i tabell 2 något.

7

(8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bryssel, BELGIEN.

8

---

| 13.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/12

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1009/2011

av den 12 oktober 2011

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 13 oktober 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2011.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | AL | 58,3 |
| EC | 36,3 |
| MA | 46,5 |
| MK | 42,0 |
| ZZ | 45,8 |
| 0707 00 05 | AL | 65,0 |
| MK | 64,2 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 87,1 |
| 0709 90 70 | TR | 123,3 |
| ZZ | 123,3 |
| 0805 50 10 | AR | 68,2 |
| BR | 38,2 |
| CL | 60,5 |
| TR | 70,3 |
| UY | 56,8 |
| ZA | 80,8 |
| ZZ | 62,5 |
| 0806 10 10 | BR | 245,1 |
| CL | 79,6 |
| MK | 85,4 |
| PE | 228,3 |
| TR | 116,1 |
| US | 275,5 |
| ZA | 65,0 |
| ZZ | 156,4 |
| 0808 10 80 | CL | 69,1 |
| CN | 86,4 |
| NZ | 123,4 |
| ZA | 92,8 |
| ZZ | 92,9 |
| 0808 20 50 | CL | 85,4 |
| CN | 55,3 |
| TR | 107,9 |
| ZZ | 82,9 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

AL

58,3

EC

36,3

MA

46,5

MK

42,0

ZZ

45,8

0707 00 05

AL

65,0

MK

64,2

TR

132,0

ZZ

87,1

0709 90 70

TR

123,3

ZZ

123,3

0805 50 10

AR

68,2

BR

38,2

CL

60,5

TR

70,3

UY

56,8

ZA

80,8

ZZ

62,5

0806 10 10

BR

245,1

CL

79,6

MK

85,4

PE

228,3

TR

116,1

US

275,5

ZA

65,0

ZZ

156,4

0808 10 80

CL

69,1

CN

86,4

NZ

123,4

ZA

92,8

ZZ

92,9

0808 20 50

CL

85,4

CN

55,3

TR

107,9

ZZ

82,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 13.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1010/2011

av den 12 oktober 2011

om fastställande av en procentsats för godkännande för utfärdande av exportlicenser, avslag på ansökningar om exportlicenser och avbrytande av inlämnandet av ansökningar om exportlicenser för utomkvotssocker och -isoglukos

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av den 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 7e jämförd med artikel 9.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 61 första stycket led d i förordning (EG) nr 1234/2007 får socker som under ett regleringsår produceras utöver den kvot som avses i artikel 56 i den förordningen endast exporteras inom ramen för den kvantitativa gräns som fastställts av kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 61 första stycket led d i förordning (EG) nr 1234/2007 får socker som under ett regleringsår produceras utöver den kvot som avses i artikel 56 i den förordningen endast exporteras inom ramen för den kvantitativa gräns som fastställts av kommissionen.

| (2) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 372/2011 av den 15 april 2011 om fastställande av den kvantitativa gränsen för export av utomkvotssocker och -isoglukos fram till slutet av regleringsåret 2011/12 (3) fastställs ovannämnda kvantitativa gränser. Den förordningen kommer att börja gälla först från och med den 1 januari 2012 och följaktligen kommer den kvantitativa gränsen för export av utomkvotssocker och -isoglukos fram till slutet av regleringsåret 2011/12 att gälla först då. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 372/2011 av den 15 april 2011 om fastställande av den kvantitativa gränsen för export av utomkvotssocker och -isoglukos fram till slutet av regleringsåret 2011/12 (3) fastställs ovannämnda kvantitativa gränser. Den förordningen kommer att börja gälla först från och med den 1 januari 2012 och följaktligen kommer den kvantitativa gränsen för export av utomkvotssocker och -isoglukos fram till slutet av regleringsåret 2011/12 att gälla först då.

| (3) | För regleringsåret 2011/12 bör det därför fastställas en nollprocentsats för godkännande för kvantiteter för vilka ansökningar lämnades in mellan den 3 oktober 2011 och den 7 oktober 2011 och inlämnandet av ansökningar om exportlicenser bör avbrytas. Alla ansökningar om exportlicens för socker och isoglukos för regleringsåret 2011/12 som lämnats in den 10–14 oktober 2011 bör därför avslås. |
| --- | --- |

(3)

För regleringsåret 2011/12 bör det därför fastställas en nollprocentsats för godkännande för kvantiteter för vilka ansökningar lämnades in mellan den 3 oktober 2011 och den 7 oktober 2011 och inlämnandet av ansökningar om exportlicenser bör avbrytas. Alla ansökningar om exportlicens för socker och isoglukos för regleringsåret 2011/12 som lämnats in den 10–14 oktober 2011 bör därför avslås.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Exportlicenser för utomkvotssocker och -isoglukos för regleringsåret 2011/12 för vilka ansökningar lämnats in mellan den 3 oktober 2011 till och den 7 oktober 2011 ska utfärdas för de kvantiteter som begärts, multiplicerade med en procentsats för godkännande på 0 %.

2.   Exportlicenser för utomkvotssocker och -isoglukos för regleringsåret 2011/12 för vilka ansökningar lämnats in den 10–14 oktober 2011 ska avslås.

3.   Inlämnandet av ansökningar om exportlicens för utomkvotssocker och -isoglukos för regleringsåret 2011/12 ska avbrytas mellan den 17 oktober 2011 och den 31 december 2011.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2011.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 102, 16.4.2011, s. 8.

3

---

BESLUT

| 13.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/15

---

RÅDETS BESLUT

av den 10 oktober 2011

om utnämning av en rumänsk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

(2011/672/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 302,

med beaktande av den rumänska regeringens förslag,

med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Den 13 september 2010 antog rådet beslut 2010/570/EU, Euratom om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2010–20 september 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 13 september 2010 antog rådet beslut 2010/570/EU, Euratom om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2010–20 september 2015 (1).

| (2) | En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att mandattiden för Sorin Cristian STAN har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att mandattiden för Sorin Cristian STAN har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Liviu LUCA, Confederația Națională a Sindicatelor Libere din România FRĂȚIA, utnämns härmed till ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2015.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 10 oktober 2011.

På rådets vägnar

A. KRASZEWSKI

Ordförande

---

(1)  EUT L 251, 25.9.2010, s. 8.

1

---

| 13.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/16

---

RÅDETS BESLUT

av den 10 oktober 2011

om utnämning av en tysk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

(2011/673/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 302,

med beaktande av den tyska regeringens förslag,

med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Den 13 september 2010 antog rådet beslut 2010/570/EU, Euratom om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2010–20 september 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 13 september 2010 antog rådet beslut 2010/570/EU, Euratom om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2010–20 september 2015 (1).

| (2) | En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att mandattiden för Thomas ILKA har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att mandattiden för Thomas ILKA har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Sabine HEPPERLE, Leiterin der Vertretung des DIHK bei der EU, utnämns härmed till ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2015.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 10 oktober 2011.

På rådets vägnar

A. KRASZEWSKI

Ordförande

---

(1)  EUT L 251, 25.9.2010, s. 8.

1

---

| 13.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/17

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 12 oktober 2011

om ändring av beslut 2004/558/EG vad gäller vissa tyska administrativa regioners status som fria från infektiös bovin rhinotrakeit

[delgivet med nr K(2011) 7165]

(Text av betydelse för EES)

(2011/674/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (1), särskilt artiklarna 9.2 och 10.2, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 64/432/EEG fastställs de regler som ska tillämpas på handel med nötkreatur inom unionen. I artikel 9 i det direktivet anges det att en medlemsstat som har ett obligatoriskt nationellt kontrollprogram för någon av de smittsamma sjukdomar som förtecknas i bilaga E (II) till det direktivet får lägga fram programmet för kommissionen för godkännande. I förteckningen ingår infektiös bovin rhinotrakeit. Infektiös bovin rhinotrakeit är det tydligaste kliniska tecknet på infektion med bovint herpesvirus typ 1 (BHV1). |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 64/432/EEG fastställs de regler som ska tillämpas på handel med nötkreatur inom unionen. I artikel 9 i det direktivet anges det att en medlemsstat som har ett obligatoriskt nationellt kontrollprogram för någon av de smittsamma sjukdomar som förtecknas i bilaga E (II) till det direktivet får lägga fram programmet för kommissionen för godkännande. I förteckningen ingår infektiös bovin rhinotrakeit. Infektiös bovin rhinotrakeit är det tydligaste kliniska tecknet på infektion med bovint herpesvirus typ 1 (BHV1).

| (2) | I artikel 9 i direktiv 64/432/EEG definieras också de tilläggsgarantier som får krävas i handeln inom unionen. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 9 i direktiv 64/432/EEG definieras också de tilläggsgarantier som får krävas i handeln inom unionen.

| (3) | Enligt artikel 10 i direktiv 64/432/EEG ska dessutom en medlemsstat om den anser sitt territorium eller en del av sitt territorium vara fritt från någon av de sjukdomar som räknas upp i bilaga E (II) till det direktivet, lägga fram lämpliga bevis för kommissionen. I den artikeln definieras också de tilläggsgarantier som får krävas i handeln inom unionen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 10 i direktiv 64/432/EEG ska dessutom en medlemsstat om den anser sitt territorium eller en del av sitt territorium vara fritt från någon av de sjukdomar som räknas upp i bilaga E (II) till det direktivet, lägga fram lämpliga bevis för kommissionen. I den artikeln definieras också de tilläggsgarantier som får krävas i handeln inom unionen.

| (4) | I kommissionens beslut 2004/558/EG av den 15 juli 2004 om genomförande av rådets direktiv 64/432/EEG när det gäller tilläggsgarantier avseende infektiös bovin rhinotrakeit i samband med handeln med nötkreatur inom gemenskapen och godkännande av de utrotningsprogram som vissa medlemsstater lagt fram (2) godkänns de program för kontroll och utrotning av BHV1 som de medlemsstater som förtecknas i bilaga I till det beslutet har lagt fram avseende de regioner som förtecknas i den bilagan, och för vilka tilläggsgarantier gäller i enlighet med artikel 9 i direktiv 64/432/EEG. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens beslut 2004/558/EG av den 15 juli 2004 om genomförande av rådets direktiv 64/432/EEG när det gäller tilläggsgarantier avseende infektiös bovin rhinotrakeit i samband med handeln med nötkreatur inom gemenskapen och godkännande av de utrotningsprogram som vissa medlemsstater lagt fram (2) godkänns de program för kontroll och utrotning av BHV1 som de medlemsstater som förtecknas i bilaga I till det beslutet har lagt fram avseende de regioner som förtecknas i den bilagan, och för vilka tilläggsgarantier gäller i enlighet med artikel 9 i direktiv 64/432/EEG.

| (5) | Dessutom förtecknas i bilaga II till beslut 2004/558/EG de regioner i medlemsstaterna som anses fria från BHV1 och för vilka tilläggsgarantier gäller i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG. |
| --- | --- |

(5)

Dessutom förtecknas i bilaga II till beslut 2004/558/EG de regioner i medlemsstaterna som anses fria från BHV1 och för vilka tilläggsgarantier gäller i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG.

| (6) | För närvarande ingår alla regioner i Tyskland i förteckningen i bilaga I till beslut 2004/558/EG, utom de administrativa regionerna Regierungsbezirk Oberpfalz, Regierungsbezirk Oberfranken, Regierungsbezirk Mittelfranken och Regierungsbezirk Unterfranken i delstaten Bayern. Dessa fyra administrativa regioner i delstaten Bayern anses fria från BHV1 och förtecknas därför för närvarande i bilaga II till det beslutet. |
| --- | --- |

(6)

För närvarande ingår alla regioner i Tyskland i förteckningen i bilaga I till beslut 2004/558/EG, utom de administrativa regionerna Regierungsbezirk Oberpfalz, Regierungsbezirk Oberfranken, Regierungsbezirk Mittelfranken och Regierungsbezirk Unterfranken i delstaten Bayern. Dessa fyra administrativa regioner i delstaten Bayern anses fria från BHV1 och förtecknas därför för närvarande i bilaga II till det beslutet.

| (7) | Tyskland har nu ansökt om att få de återstående administrativa regionerna i delstaten Bayern (dvs. Regierungsbezirk Oberbayern, Regierungsbezirk Niederbayern och Regierungsbezirk Schwaben) förklarade fria från BHV1 och att tilläggsgarantierna enligt artikel 10 i direktiv 64/432/EEG också ska utvidgas till att omfatta dessa administrativa regioner. |
| --- | --- |

(7)

Tyskland har nu ansökt om att få de återstående administrativa regionerna i delstaten Bayern (dvs. Regierungsbezirk Oberbayern, Regierungsbezirk Niederbayern och Regierungsbezirk Schwaben) förklarade fria från BHV1 och att tilläggsgarantierna enligt artikel 10 i direktiv 64/432/EEG också ska utvidgas till att omfatta dessa administrativa regioner.

| (8) | Efter prövningen av den dokumentation som Tyskland lämnat in bör dessa tre BHV1-fria administrativa regioner strykas från bilaga I och i stället förtecknas i bilaga II till beslut 2004/558/EG, och tillämpningen av de tilläggsgarantier som har fastställts i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG bör utvidgas till att gälla dem. |
| --- | --- |

(8)

Efter prövningen av den dokumentation som Tyskland lämnat in bör dessa tre BHV1-fria administrativa regioner strykas från bilaga I och i stället förtecknas i bilaga II till beslut 2004/558/EG, och tillämpningen av de tilläggsgarantier som har fastställts i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG bör utvidgas till att gälla dem.

| (9) | Beslut 2004/558/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Beslut 2004/558/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I och II till beslut 2004/558/EG ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 12 oktober 2011.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  EUT L 249, 23.7.2004, s. 20.

2

---

BILAGA

BILAGA I

| Medlemsstat | Regioner i medlemsstaterna för vilka tilläggsgarantier för infektiös bovin rhinotrakeit gäller i enlighet med artikel 9 i direktiv 64/432/EEG |
| --- | --- |
| Tjeckien | Samtliga regioner |
| Tyskland | Samtliga regioner med undantag av delstaten Bayern |
| Italien | Autonoma regionen Friuli-Venezia Giulia
  Autonoma provinsen Trento |

Medlemsstat

Regioner i medlemsstaterna för vilka tilläggsgarantier för infektiös bovin rhinotrakeit gäller i enlighet med artikel 9 i direktiv 64/432/EEG

Tjeckien

Samtliga regioner

Tyskland

Samtliga regioner med undantag av delstaten Bayern

Italien

Autonoma regionen Friuli-Venezia Giulia

Autonoma provinsen Trento

BILAGA II

| Medlemsstat | Regioner i medlemsstaterna för vilka tilläggsgarantier för infektiös bovin rhinotrakeit gäller i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG |
| --- | --- |
| Danmark | Samtliga regioner |
| Tyskland | Delstaten Bayern |
| Italien | Provinsen Bolzano |
| Österrike | Samtliga regioner |
| Finland | Samtliga regioner |
| Sverige | Samtliga regioner |

Medlemsstat

Regioner i medlemsstaterna för vilka tilläggsgarantier för infektiös bovin rhinotrakeit gäller i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG

Danmark

Samtliga regioner

Tyskland

Delstaten Bayern

Italien

Provinsen Bolzano

Österrike

Samtliga regioner

Finland

Samtliga regioner

Sverige

Samtliga regioner

---

| 13.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/19

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 12 oktober 2011

om ändring av beslut 2003/467/EG vad gäller fastställande av att Lettland är officiellt fri från tuberkulos och att vissa administrativa regioner i Portugal är officiellt fria från enzootisk bovin leukos

[delgivet med nr K(2011) 7186]

(Text av betydelse för EES)

(2011/675/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (1), särskilt avsnitt I.4 i bilaga A och kapitel I avsnitt E i bilaga D, och

av följande skäl:

| (1) | Direktiv 64/432/EEG ska tillämpas på handel med nötkreatur och svin i unionen. Där fastställs på vilka villkor en medlemsstat eller en region i en medlemsstat kan förklaras officiellt fri från tuberkulos och enzootisk bovin leukos vad gäller nötkreatursbesättningar. |
| --- | --- |

(1)

Direktiv 64/432/EEG ska tillämpas på handel med nötkreatur och svin i unionen. Där fastställs på vilka villkor en medlemsstat eller en region i en medlemsstat kan förklaras officiellt fri från tuberkulos och enzootisk bovin leukos vad gäller nötkreatursbesättningar.

| (2) | I bilagorna I och III till kommissionens beslut 2003/467/EG av den 23 juni 2003 om fastställande av att vissa medlemsstater samt regioner i vissa medlemsstater har status som officiellt fria från tuberkulos, brucellos och enzootisk bovin leukos när det gäller nötkreatursbesättningar (2) förtecknas de medlemsstater och regioner som förklarats officiellt fria från tuberkulos och enzootisk bovin leukos. |
| --- | --- |

(2)

I bilagorna I och III till kommissionens beslut 2003/467/EG av den 23 juni 2003 om fastställande av att vissa medlemsstater samt regioner i vissa medlemsstater har status som officiellt fria från tuberkulos, brucellos och enzootisk bovin leukos när det gäller nötkreatursbesättningar (2) förtecknas de medlemsstater och regioner som förklarats officiellt fria från tuberkulos och enzootisk bovin leukos.

| (3) | Lettland har till kommissionen överlämnat dokumentation som visar att den medlemsstatens hela territorium uppfyller kraven i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fri från tuberkulos. |
| --- | --- |

(3)

Lettland har till kommissionen överlämnat dokumentation som visar att den medlemsstatens hela territorium uppfyller kraven i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fri från tuberkulos.

| (4) | På grundval av utvärderingen av de dokument som lämnats in av Lettland bör hela medlemsstaten förklaras som officiellt fri från tuberkulos. |
| --- | --- |

(4)

På grundval av utvärderingen av de dokument som lämnats in av Lettland bör hela medlemsstaten förklaras som officiellt fri från tuberkulos.

| (5) | Portugal har till kommissionen överlämnat dokumentation som visar att alla administrativa regioner (distritos) inom de överordnade administrativa enheterna (regiões) Algarve och Alentejo uppfyller kraven i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fria från enzootisk bovin leukos. |
| --- | --- |

(5)

Portugal har till kommissionen överlämnat dokumentation som visar att alla administrativa regioner (distritos) inom de överordnade administrativa enheterna (regiões) Algarve och Alentejo uppfyller kraven i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fria från enzootisk bovin leukos.

| (6) | På grundval av utvärderingen av de dokument som lämnats in av Portugal bör de berörda regionerna (distritos) förklaras som officiellt fria från enzootisk bovin leukos. |
| --- | --- |

(6)

På grundval av utvärderingen av de dokument som lämnats in av Portugal bör de berörda regionerna (distritos) förklaras som officiellt fria från enzootisk bovin leukos.

| (7) | Beslut 2003/467/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Beslut 2003/467/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I och III till beslut 2003/467/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 12 oktober 2011.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  EUT L 156, 25.6.2003, s. 74.

2

---

BILAGA

Bilagorna I och III till beslut 2003/467/EG ska ändras på följande sätt:

| a) | Kapitel 1 i bilaga I ska ersättas med följande:
  ”KAPITEL 1


  Medlemsstater officiellt fria från tuberkulos







  ISO-kod | Medlemsstat |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgien |
| CZ | Tjeckien |
| DK | Danmark |
| DE | Tyskland |
| EE | Estland |
| FR | Frankrike |
| LV | Lettland |
| LU | Luxemburg |
| NL | Nederländerna |
| AT | Österrike |
| PL | Polen |
| SI | Slovenien |
| SK | Slovakien |
| FI | Finland |
| SE | Sverige” |

a)

Kapitel 1 i bilaga I ska ersättas med följande:

”KAPITEL 1

Medlemsstater officiellt fria från tuberkulos

ISO-kod

Medlemsstat

BE

Belgien

CZ

Tjeckien

DK

Danmark

DE

Tyskland

EE

Estland

FR

Frankrike

LV

Lettland

LU

Luxemburg

NL

Nederländerna

AT

Österrike

PL

Polen

SI

Slovenien

SK

Slovakien

FI

Finland

SE

Sverige”

| b) | I kapitel 2 i bilaga III ska posten för Portugal ersättas med följande:
  ”I Portugal:






  — | I região Algarve: alla regioner (distritos). |
| --- | --- | --- |

b)

I kapitel 2 i bilaga III ska posten för Portugal ersättas med följande:

”I Portugal:

—

I região Algarve: alla regioner (distritos).

| — | I região Alentejo: alla regioner (distritos). |
| --- | --- |

—

I região Alentejo: alla regioner (distritos).

| — | Região Autónoma dos Açores.” |
| --- | --- |

—

Região Autónoma dos Açores.”

---