# Úřední věstník L 332/2011

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2011.332.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 332 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5415. prosince 2011 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2011.332.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 332

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5415. prosince 2011

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1306/2011 ze dne 12. prosince 2011, kterým se vymezuje působnost konečného antidumpingového cla uloženého nařízením Rady (ES) č. 261/2008 na dovoz některých kompresorů pocházejících z Čínské lidové republiky | 1 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1307/2011 ze dne 14. prosince 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 6 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1308/2011 ze dne 14. prosince 2011 o stanovení přídělového koeficientu, o odmítnutí dalších žádostí a o uzavření lhůty pro podání žádostí o dostupná množství cukru nepodléhající kvótám, jež mají být prodána na trhu Unie při snížené dávce z přebytku v hospodářském roce 2011/12 | 8 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1309/2011 ze dne 14. prosince 2011 o stanovení přídělového koeficientu, o odmítnutí dalších žádostí a o uzavření lhůty pro podání žádostí o dostupná množství isoglukózy nepodléhající kvótám, jež mají být prodána na trhu Unie při snížené dávce z přebytku v hospodářském roce 2011/12 | 9 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2011/836/SZBP |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru BiH/18/2011 ze dne 2. prosince 2011 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině | 10 |
| | | 2011/837/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 12. prosince 2011, kterým se opravuje rozhodnutí 2010/399/EU o vyloučení některých výdajů uskutečněných členskými státy v rámci záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF), v rámci Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) z financování Evropské unie
  (oznámeno pod číslem K(2011) 9130) | 11 |
| | | 2011/838/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 13. prosince 2011, kterým se mění rozhodnutí 2008/855/ES, pokud jde o dobu použitelnosti veterinárních opatření pro tlumení klasického moru prasat v některých členských státech
  (oznámeno pod číslem K(2011) 9128)

   (
  1
  ) | 13 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1306/2011 ze dne 12. prosince 2011, kterým se vymezuje působnost konečného antidumpingového cla uloženého nařízením Rady (ES) č. 261/2008 na dovoz některých kompresorů pocházejících z Čínské lidové republiky

1

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1307/2011 ze dne 14. prosince 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

6

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1308/2011 ze dne 14. prosince 2011 o stanovení přídělového koeficientu, o odmítnutí dalších žádostí a o uzavření lhůty pro podání žádostí o dostupná množství cukru nepodléhající kvótám, jež mají být prodána na trhu Unie při snížené dávce z přebytku v hospodářském roce 2011/12

8

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1309/2011 ze dne 14. prosince 2011 o stanovení přídělového koeficientu, o odmítnutí dalších žádostí a o uzavření lhůty pro podání žádostí o dostupná množství isoglukózy nepodléhající kvótám, jež mají být prodána na trhu Unie při snížené dávce z přebytku v hospodářském roce 2011/12

9

ROZHODNUTÍ

2011/836/SZBP

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru BiH/18/2011 ze dne 2. prosince 2011 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině

10

2011/837/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 12. prosince 2011, kterým se opravuje rozhodnutí 2010/399/EU o vyloučení některých výdajů uskutečněných členskými státy v rámci záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF), v rámci Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) z financování Evropské unie
  (oznámeno pod číslem K(2011) 9130)

(oznámeno pod číslem K(2011) 9130)

11

2011/838/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 13. prosince 2011, kterým se mění rozhodnutí 2008/855/ES, pokud jde o dobu použitelnosti veterinárních opatření pro tlumení klasického moru prasat v některých členských státech
  (oznámeno pod číslem K(2011) 9128)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2011) 9128)

1

13

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 532/09/KOL ze dne 16. prosince 2009, kterým se po sedmdesáté šesté mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory vložením nové kapitoly o kritériích pro analýzu slučitelnosti státních podpor na zaměstnávání znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků podléhajících individuální oznamovací povinnosti | 14 |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 57/11/KOL ze dne 2. března 2011, kterým se po osmdesáté druhé mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory, a to zavedením nové kapitoly o používání pravidel státní podpory na podpůrná opatření ve prospěch bank za současné finanční krize od 1. ledna 2011 | 20 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 532/09/KOL ze dne 16. prosince 2009, kterým se po sedmdesáté šesté mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory vložením nové kapitoly o kritériích pro analýzu slučitelnosti státních podpor na zaměstnávání znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků podléhajících individuální oznamovací povinnosti

14

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 57/11/KOL ze dne 2. března 2011, kterým se po osmdesáté druhé mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory, a to zavedením nové kapitoly o používání pravidel státní podpory na podpůrná opatření ve prospěch bank za současné finanční krize od 1. ledna 2011

20

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava prováděcího nařízení Rady (EU) č. 400/2010 ze dne 26. dubna 2010, kterým se konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1858/2005 na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky rozšiřuje na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z Korejské republiky, a kterým se ukončuje šetření týkající se dovozu výrobků zasílaných z Malajsie (Úř. věst. L 117 ze dne 11.5.2010) | 26 |

Opravy

*

Oprava prováděcího nařízení Rady (EU) č. 400/2010 ze dne 26. dubna 2010, kterým se konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1858/2005 na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky rozšiřuje na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z Korejské republiky, a kterým se ukončuje šetření týkající se dovozu výrobků zasílaných z Malajsie (Úř. věst. L 117 ze dne 11.5.2010)

(Úř. věst. L 117 ze dne 11.5.2010)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 15.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1306/2011

ze dne 12. prosince 2011,

kterým se vymezuje působnost konečného antidumpingového cla uloženého nařízením Rady (ES) č. 261/2008 na dovoz některých kompresorů pocházejících z Čínské lidové republiky

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 14 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Původní šetření a antidumpingové clo

| (1) | Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) informovala Komise dne 21. prosince 2006 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých kompresorů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „původní šetření“). |
| --- | --- |

(1)

Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) informovala Komise dne 21. prosince 2006 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých kompresorů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „původní šetření“).

| (2) | Rada nařízením (ES) č. 261/2008 (3) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některých kompresorů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotyčné opatření“, resp. „konečné nařízení“). Dotyčné opatření pozbylo platnosti dne 21. března 2010 (4). |
| --- | --- |

(2)

Rada nařízením (ES) č. 261/2008 (3) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některých kompresorů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotyčné opatření“, resp. „konečné nařízení“). Dotyčné opatření pozbylo platnosti dne 21. března 2010 (4).

2.   Opětovné zahájení původního šetření

| (3) | Komise z vlastní iniciativy opětovně zahájila původní šetření poté, co někteří dovozci kompresorů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) vyjádřili pochybnosti ohledně antidumpingového cla na dovoz takzvaných minikompresorů, tj. kompresorů bez nádrže schopných provozu při napájení 12 V (dále jen „minikompresory“). |
| --- | --- |

(3)

Komise z vlastní iniciativy opětovně zahájila původní šetření poté, co někteří dovozci kompresorů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) vyjádřili pochybnosti ohledně antidumpingového cla na dovoz takzvaných minikompresorů, tj. kompresorů bez nádrže schopných provozu při napájení 12 V (dále jen „minikompresory“).

| (4) | Ačkoli se na minikompresory vztahuje doslovná definice dotčeného výrobku podle článku 1 konečného nařízení, z informací, které měla Komise k dispozici, vyplývalo, že minikompresory se zřejmě liší od ostatních kompresorů, jichž se dotyčné opatření týká (dále jen „ostatní kompresory, jichž se dotyčné opatření týká“). |
| --- | --- |

(4)

Ačkoli se na minikompresory vztahuje doslovná definice dotčeného výrobku podle článku 1 konečného nařízení, z informací, které měla Komise k dispozici, vyplývalo, že minikompresory se zřejmě liší od ostatních kompresorů, jichž se dotyčné opatření týká (dále jen „ostatní kompresory, jichž se dotyčné opatření týká“).

| (5) | Proto bylo považováno za vhodné částečně opětovně zahájit šetření s cílem upřesnit rozsah definice výrobku, jehož výsledek by měl případně zpětnou účinnost od data uložení dotyčného opatření. |
| --- | --- |

(5)

Proto bylo považováno za vhodné částečně opětovně zahájit šetření s cílem upřesnit rozsah definice výrobku, jehož výsledek by měl případně zpětnou účinnost od data uložení dotyčného opatření.

3.   Současné šetření

| (6) | Komise po konzultaci s poradním výborem informovala oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (5) o částečném opětovném zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu některých kompresorů pocházejících z ČLR, zahájeného podle článku 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Komise po konzultaci s poradním výborem informovala oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (5) o částečném opětovném zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu některých kompresorů pocházejících z ČLR, zahájeného podle článku 5 základního nařízení.

| (7) | Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla všechny strany, které spolupracovaly na původním šetření, a rovněž orgány ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(7)

Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla všechny strany, které spolupracovaly na původním šetření, a rovněž orgány ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

| (8) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(8)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (9) | Byla obdržena podání od patnácti zúčastněných stran, mezi nimiž bylo jedenáct dovozců minikompresorů, jeden výrobce v EU a jeden čínský vývozce minikompresorů, jeden výrobce kompresorů v EU (který byl jedním z žadatelů v původním šetření) a s ním spojený vývozce kompresorů z ČLR. |
| --- | --- |

(9)

Byla obdržena podání od patnácti zúčastněných stran, mezi nimiž bylo jedenáct dovozců minikompresorů, jeden výrobce v EU a jeden čínský vývozce minikompresorů, jeden výrobce kompresorů v EU (který byl jedním z žadatelů v původním šetření) a s ním spojený vývozce kompresorů z ČLR.

| (10) | Vzhledem k tomu, že se současné opětovné zahájení šetření omezuje na upřesnění rozsahu definice výrobku v konečném nařízení, nebylo pro účely tohoto částečného opětovného zahájení stanoveno žádné období šetření. |
| --- | --- |

(10)

Vzhledem k tomu, že se současné opětovné zahájení šetření omezuje na upřesnění rozsahu definice výrobku v konečném nařízení, nebylo pro účely tohoto částečného opětovného zahájení stanoveno žádné období šetření.

| (11) | Všechny zúčastněné strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo dosaženo aktuálních závěrů. V souladu s čl. 20 odst. 5 základního nařízení jim byla rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést k poskytnutým informacím připomínky. Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a v náležitých případech byly závěry patřičně upraveny. |
| --- | --- |

(11)

Všechny zúčastněné strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo dosaženo aktuálních závěrů. V souladu s čl. 20 odst. 5 základního nařízení jim byla rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést k poskytnutým informacím připomínky. Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a v náležitých případech byly závěry patřičně upraveny.

B.   VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM ŠETŘENÍ

| (12) | Výrobek, který je předmětem šetření, je totožný s výrobkem vymezeným článkem 1 konečného nařízení, tj. pístovými kompresory (s výjimkou čerpadel pístových kompresorů) s průtokem nepřesahujícím 2 kubické metry za minutu. |
| --- | --- |

(12)

Výrobek, který je předmětem šetření, je totožný s výrobkem vymezeným článkem 1 konečného nařízení, tj. pístovými kompresory (s výjimkou čerpadel pístových kompresorů) s průtokem nepřesahujícím 2 kubické metry za minutu.

| (13) | V současnosti je tento výrobek zařazen do kódů KN ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 a ex 8414 80 51. |
| --- | --- |

(13)

V současnosti je tento výrobek zařazen do kódů KN ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 a ex 8414 80 51.

| (14) | Účelem stávajícího opětovně zahájeného šetření bylo určit, zda se na takzvané minikompresory, tj. kompresory bez nádrže schopné provozu při napájení 12 V, vztahuje definice výrobku podle článku 1 konečného nařízení. |
| --- | --- |

(14)

Účelem stávajícího opětovně zahájeného šetření bylo určit, zda se na takzvané minikompresory, tj. kompresory bez nádrže schopné provozu při napájení 12 V, vztahuje definice výrobku podle článku 1 konečného nařízení.

C.   VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

1.   Metodika

| (15) | S cílem posoudit, zda se na minikompresory vztahuje definice výrobku podle článku 1 konečného nařízení, bylo zkoumáno, zda mají minikompresory a ostatní kompresory, jichž se dotyčné opatření týká, stejné fyzikální a technické charakteristiky a druhy konečného použití. V tomto ohledu se rovněž posuzovala zaměnitelnost minikompresorů a ostatních kompresorů, jichž se dotyčné opatření týká, v Unii. Dále bylo zkoumáno, zda se původní šetření vůbec zabývalo i minikompresory. |
| --- | --- |

(15)

S cílem posoudit, zda se na minikompresory vztahuje definice výrobku podle článku 1 konečného nařízení, bylo zkoumáno, zda mají minikompresory a ostatní kompresory, jichž se dotyčné opatření týká, stejné fyzikální a technické charakteristiky a druhy konečného použití. V tomto ohledu se rovněž posuzovala zaměnitelnost minikompresorů a ostatních kompresorů, jichž se dotyčné opatření týká, v Unii. Dále bylo zkoumáno, zda se původní šetření vůbec zabývalo i minikompresory.

2.   Základní fyzikální a technické charakteristiky

| (16) | Současným opětovně zahájeným šetřením se zjistilo, že minikompresory sestávají z elektrického motoru, který pohání čerpadlo, jež nepřetržitě vytlačuje vzduch připojenou vzduchovou hadicí při měnícím se tlaku vzduchu. Minikompresory nejsou vybaveny nádrží, obvykle nemají regulaci tlaku a jsou schopné provozu na stejnosměrný proud při napájení 12 V. Jsou poměrně malé a jejich váha běžně nepřesahuje 2 až 3 kg, musí být totiž snadno přenositelné. Minikompresory mají stanovenou maximální dobu provozu (běžně nejvýše 20 minut) a průtok vzduchu obvykle nepřesahuje 50 l/min. |
| --- | --- |

(16)

Současným opětovně zahájeným šetřením se zjistilo, že minikompresory sestávají z elektrického motoru, který pohání čerpadlo, jež nepřetržitě vytlačuje vzduch připojenou vzduchovou hadicí při měnícím se tlaku vzduchu. Minikompresory nejsou vybaveny nádrží, obvykle nemají regulaci tlaku a jsou schopné provozu na stejnosměrný proud při napájení 12 V. Jsou poměrně malé a jejich váha běžně nepřesahuje 2 až 3 kg, musí být totiž snadno přenositelné. Minikompresory mají stanovenou maximální dobu provozu (běžně nejvýše 20 minut) a průtok vzduchu obvykle nepřesahuje 50 l/min.

| (17) | Konečné nařízení však kromě definice uvedené v článku 1 a znovu uvedené ve 12. bodě odůvodnění výše obsahuje i podrobné údaje o ostatních kompresorech, jichž se dotyčné opatření týká. Zejména v 17. bodě odůvodnění konečné nařízení uvádí, že: „Kompresor se obvykle skládá z čerpadla poháněného elektrickým motorem, a to buď přímo, nebo prostřednictvím řemenového převodu. Ve většině případů je stlačený vzduch pumpován do nádrže a odchází tlakovým regulátorem a gumovou hadicí. Kompresory, zejména větší, mohou být opatřeny koly, aby byly mobilní“. Nádrž a tlakový regulátor zajišťují u těchto kompresorů stálý průtok vzduchu. Obvykle jsou tyto kompresory poměrně velké a váží alespoň 25 kg, často i více. Jsou navrženy tak, aby byly schopny pracovat na střídavý proud při napájení 120 V a více, doba jejich provozu není nikterak omezena a průtok vzduchu obvykle dosahuje až 2 000 l/min. |
| --- | --- |

(17)

Konečné nařízení však kromě definice uvedené v článku 1 a znovu uvedené ve 12. bodě odůvodnění výše obsahuje i podrobné údaje o ostatních kompresorech, jichž se dotyčné opatření týká. Zejména v 17. bodě odůvodnění konečné nařízení uvádí, že: „Kompresor se obvykle skládá z čerpadla poháněného elektrickým motorem, a to buď přímo, nebo prostřednictvím řemenového převodu. Ve většině případů je stlačený vzduch pumpován do nádrže a odchází tlakovým regulátorem a gumovou hadicí. Kompresory, zejména větší, mohou být opatřeny koly, aby byly mobilní“. Nádrž a tlakový regulátor zajišťují u těchto kompresorů stálý průtok vzduchu. Obvykle jsou tyto kompresory poměrně velké a váží alespoň 25 kg, často i více. Jsou navrženy tak, aby byly schopny pracovat na střídavý proud při napájení 120 V a více, doba jejich provozu není nikterak omezena a průtok vzduchu obvykle dosahuje až 2 000 l/min.

| (18) | Vyvozuje se proto, že minikompresory a ostatní kompresory, jichž se dotyčné opatření týká, nemají stejné základní fyzikální ani technické charakteristiky. |
| --- | --- |

(18)

Vyvozuje se proto, že minikompresory a ostatní kompresory, jichž se dotyčné opatření týká, nemají stejné základní fyzikální ani technické charakteristiky.

3.   Základní druhy konečného použití a zaměnitelnost

| (19) | Současným opětovně zahájeným šetřením se zjistilo, že minikompresory se používají převážně v automobilovém odvětví, slouží k nafukování pneumatik a často se prodávají jako součást sady na opravu pneumatik spolu s těsnící hmotou, kterou lze napumpovat do poškozené pneumatiky. Některé minikompresory rovněž nacházejí uplatnění v domácnostech, kde se používají k nafukování hraček, míčů, vzduchových matrací a jiných nafukovacích předmětů. |
| --- | --- |

(19)

Současným opětovně zahájeným šetřením se zjistilo, že minikompresory se používají převážně v automobilovém odvětví, slouží k nafukování pneumatik a často se prodávají jako součást sady na opravu pneumatik spolu s těsnící hmotou, kterou lze napumpovat do poškozené pneumatiky. Některé minikompresory rovněž nacházejí uplatnění v domácnostech, kde se používají k nafukování hraček, míčů, vzduchových matrací a jiných nafukovacích předmětů.

| (20) | Konečné nařízení však v 19. bodě odůvodnění uvádí, že: „Dotčený výrobek se používá pro pneumaticky ovládané hnací jednotky nebo ke stříkání, čištění nebo huštění pneumatik a jiných předmětů“. Takové kompresory lze použít v rámci některých poloprofesionálních činností nebo v kutilském segmentu pro pneumaticky ovládané hnací jednotky či ke stříkání, k aplikaci barvy nebo čištění. Pro tyto druhy uplatnění se hodí díky stálému průtoku vzduchu, který lze regulovat. Minikompresory však tuto funkci nemají. |
| --- | --- |

(20)

Konečné nařízení však v 19. bodě odůvodnění uvádí, že: „Dotčený výrobek se používá pro pneumaticky ovládané hnací jednotky nebo ke stříkání, čištění nebo huštění pneumatik a jiných předmětů“. Takové kompresory lze použít v rámci některých poloprofesionálních činností nebo v kutilském segmentu pro pneumaticky ovládané hnací jednotky či ke stříkání, k aplikaci barvy nebo čištění. Pro tyto druhy uplatnění se hodí díky stálému průtoku vzduchu, který lze regulovat. Minikompresory však tuto funkci nemají.

| (21) | Shromážděné informace prokázaly, že cena minikompresorů je výrazně nižší než cena ostatních kompresorů. Minikompresory jsou určeny pro jiné zákazníky a distribuují se jinými cestami než ostatní kompresory, jichž se dotyčné opatření týká. Zatímco minikompresory se běžně prodávají jako součást sady na opravu pneumatik (místo rezervy), a to buď spolu s vozidlem, nebo ve specializovaných prodejnách autopotřeb, případně v supermarketech (pro jiné účely, např. nafukování hraček), ostatní kompresory, jichž se dotyčné opatření týká, jsou obvykle k dostání pouze ve specializovaných prodejnách pro kutily. |
| --- | --- |

(21)

Shromážděné informace prokázaly, že cena minikompresorů je výrazně nižší než cena ostatních kompresorů. Minikompresory jsou určeny pro jiné zákazníky a distribuují se jinými cestami než ostatní kompresory, jichž se dotyčné opatření týká. Zatímco minikompresory se běžně prodávají jako součást sady na opravu pneumatik (místo rezervy), a to buď spolu s vozidlem, nebo ve specializovaných prodejnách autopotřeb, případně v supermarketech (pro jiné účely, např. nafukování hraček), ostatní kompresory, jichž se dotyčné opatření týká, jsou obvykle k dostání pouze ve specializovaných prodejnách pro kutily.

| (22) | S ohledem na výše uvedené se vyvozuje závěr, že minikompresory a ostatní kompresory, jichž se dotyčné opatření týká, se liší v druzích konečného použití, cílí na různé trhy a v podstatě je nelze zaměnit. |
| --- | --- |

(22)

S ohledem na výše uvedené se vyvozuje závěr, že minikompresory a ostatní kompresory, jichž se dotyčné opatření týká, se liší v druzích konečného použití, cílí na různé trhy a v podstatě je nelze zaměnit.

4.   Výrobek, který byl předmětem původního šetření

| (23) | Žádná ze stran, které v původním šetření spolupracovaly (tři výrobci v EU, čtrnáct vyvážejících výrobců v ČLR a jeden dovozce v EU, který není ve spojení), se na výrobě minikompresorů ani na obchodování s nimi nepodílí. Z původního šetření je patrné, že příslušné informace shromážděné v té době se netýkaly minikompresorů. |
| --- | --- |

(23)

Žádná ze stran, které v původním šetření spolupracovaly (tři výrobci v EU, čtrnáct vyvážejících výrobců v ČLR a jeden dovozce v EU, který není ve spojení), se na výrobě minikompresorů ani na obchodování s nimi nepodílí. Z původního šetření je patrné, že příslušné informace shromážděné v té době se netýkaly minikompresorů.

| (24) | Zdá se tedy, že šetření se v dané době minikompresory nezabývalo, ačkoli nebyly výslovně vyloučeny. |
| --- | --- |

(24)

Zdá se tedy, že šetření se v dané době minikompresory nezabývalo, ačkoli nebyly výslovně vyloučeny.

| (25) | Tuto domněnku potvrzuje také prohlášení jednoho z žadatelů v původním šetření. Ten na žádost Komise jasně uvedl, že podnět ani následné antidumpingové řízení, dle jeho názoru, neměly v úmyslu se minikompresory zabývat. |
| --- | --- |

(25)

Tuto domněnku potvrzuje také prohlášení jednoho z žadatelů v původním šetření. Ten na žádost Komise jasně uvedl, že podnět ani následné antidumpingové řízení, dle jeho názoru, neměly v úmyslu se minikompresory zabývat.

| (26) | S ohledem na výše uvedené se vyvozuje, že v rámci původního šetření se minikompresory nezkoumaly. |
| --- | --- |

(26)

S ohledem na výše uvedené se vyvozuje, že v rámci původního šetření se minikompresory nezkoumaly.

D.   ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE ROZSAHU DEFINICE VÝROBKU

| (27) | Výše uvedená zjištění ukazují, že minikompresory a ostatní kompresory, jichž se dotyčné opatření týká, nemají stejné základní fyzikální ani technické charakteristiky a ani konečná použití. Liší se v druzích konečného použití, cílí na různé trhy a v podstatě je nelze zaměnit. Minikompresory se navíc v rámci původního šetření nezkoumaly. Na základě toho se vyvozuje, že minikompresory a ostatní kompresory představují dva různé výrobky. |
| --- | --- |

(27)

Výše uvedená zjištění ukazují, že minikompresory a ostatní kompresory, jichž se dotyčné opatření týká, nemají stejné základní fyzikální ani technické charakteristiky a ani konečná použití. Liší se v druzích konečného použití, cílí na různé trhy a v podstatě je nelze zaměnit. Minikompresory se navíc v rámci původního šetření nezkoumaly. Na základě toho se vyvozuje, že minikompresory a ostatní kompresory představují dva různé výrobky.

| (28) | Téměř všechny strany, které se přihlásily za účelem současného opětovně zahájeného šetření, požadovaly, aby byly minikompresory vyloučeny z rozsahu definice výrobku, na který se vztahovalo původní opatření. |
| --- | --- |

(28)

Téměř všechny strany, které se přihlásily za účelem současného opětovně zahájeného šetření, požadovaly, aby byly minikompresory vyloučeny z rozsahu definice výrobku, na který se vztahovalo původní opatření.

| (29) | Spolupracující výrobce minikompresorů v EU však tvrdil, že původní opatření jeho výrobky zahrnuje a oprávněně chrání jeho zájmy. Následně žádal, aby bylo antidumpingové clo vybráno za minikompresory se zpětnou působností a aby bylo vybíráno také v budoucnosti, protože k dumpingu působícímu újmu dochází u minikompresorů stále. |
| --- | --- |

(29)

Spolupracující výrobce minikompresorů v EU však tvrdil, že původní opatření jeho výrobky zahrnuje a oprávněně chrání jeho zájmy. Následně žádal, aby bylo antidumpingové clo vybráno za minikompresory se zpětnou působností a aby bylo vybíráno také v budoucnosti, protože k dumpingu působícímu újmu dochází u minikompresorů stále.

| (30) | V tomto ohledu je třeba uvést, že ani tento, ani žádný jiný výrobce minikompresorů při původním šetření nespolupracoval. Jak navíc uvádí 26. bod odůvodnění výše, minikompresory se v rámci původního šetření vůbec nezkoumaly. Rovněž je třeba poznamenat, že podle zjištění současného opětovně zahájeného šetření existují mezi minikompresory a kompresory zkoumanými v původním šetření podstatné rozdíly. Stanovisko zmíněného výrobce minikompresorů v EU tedy nemůže změnit zjištění současného opětovně zahájeného šetření. |
| --- | --- |

(30)

V tomto ohledu je třeba uvést, že ani tento, ani žádný jiný výrobce minikompresorů při původním šetření nespolupracoval. Jak navíc uvádí 26. bod odůvodnění výše, minikompresory se v rámci původního šetření vůbec nezkoumaly. Rovněž je třeba poznamenat, že podle zjištění současného opětovně zahájeného šetření existují mezi minikompresory a kompresory zkoumanými v původním šetření podstatné rozdíly. Stanovisko zmíněného výrobce minikompresorů v EU tedy nemůže změnit zjištění současného opětovně zahájeného šetření.

| (31) | Pokud jde o tvrzení o pokračujícím dumpingu minikompresorů působícím újmu a co se týče možného zavedení antidumpingových opatření, je třeba uvést, že, jak je vysvětleno ve 23. až 26. bodě odůvodnění výše, se původní šetření minikompresory nezabývalo a že to, zda k dumpingu působícímu újmu docházelo nebo dochází, nelze v rámci současného opětovně zahájeného šetření určit, jelikož se toto šetření vztahuje výlučně na objasnění rozsahu definice výrobku v původním opatření. |
| --- | --- |

(31)

Pokud jde o tvrzení o pokračujícím dumpingu minikompresorů působícím újmu a co se týče možného zavedení antidumpingových opatření, je třeba uvést, že, jak je vysvětleno ve 23. až 26. bodě odůvodnění výše, se původní šetření minikompresory nezabývalo a že to, zda k dumpingu působícímu újmu docházelo nebo dochází, nelze v rámci současného opětovně zahájeného šetření určit, jelikož se toto šetření vztahuje výlučně na objasnění rozsahu definice výrobku v původním opatření.

| (32) | Po zpřístupnění uvedených zjištění zmíněný výrobce minikompresorů v EU zopakoval své stanovisko a tvrdil, že zpětné vynětí minikompresorů z působnosti opatření povede ke zpětnému posílení jejich konkurentů v ČLR a k narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(32)

Po zpřístupnění uvedených zjištění zmíněný výrobce minikompresorů v EU zopakoval své stanovisko a tvrdil, že zpětné vynětí minikompresorů z působnosti opatření povede ke zpětnému posílení jejich konkurentů v ČLR a k narušení hospodářské soutěže.

| (33) | V tomto ohledu je třeba zopakovat, že se opětovně zahájené šetření nezabývalo analýzou situace na trhu minikompresorů, ani to nebylo jeho účelem. Jeho cílem bylo pouze ozřejmit, zda jsou minikompresory odlišné od kompresorů, které byly předmětem původního šetření. Výsledek nemá vést k narušení situace na trhu, ale má objasnit, na co se vztahuje platné clo. |
| --- | --- |

(33)

V tomto ohledu je třeba zopakovat, že se opětovně zahájené šetření nezabývalo analýzou situace na trhu minikompresorů, ani to nebylo jeho účelem. Jeho cílem bylo pouze ozřejmit, zda jsou minikompresory odlišné od kompresorů, které byly předmětem původního šetření. Výsledek nemá vést k narušení situace na trhu, ale má objasnit, na co se vztahuje platné clo.

| (34) | Po zpřístupnění uvedených zjištění jeden spolupracující dovozce uvedl, že minikompresory jsou vlastně pouze pumpy a clo na kompresory se z podstaty nevztahuje na pumpy, které byly výslovně vyloučeny z definice výrobku, na nějž se vztahuje původní opatření. |
| --- | --- |

(34)

Po zpřístupnění uvedených zjištění jeden spolupracující dovozce uvedl, že minikompresory jsou vlastně pouze pumpy a clo na kompresory se z podstaty nevztahuje na pumpy, které byly výslovně vyloučeny z definice výrobku, na nějž se vztahuje původní opatření.

| (35) | V tomto ohledu je třeba poznamenat, že současné opětovně zahájené šetření takový výklad nepodporuje a že minikompresory jsou jednoznačně – z technického hlediska – kompresory, jelikož (stejně jako pumpy) přenášejí vzduch z jednoho místa na druhé, ale zároveň ho v předmětu, ke kterému jsou připojeny, stlačují. |
| --- | --- |

(35)

V tomto ohledu je třeba poznamenat, že současné opětovně zahájené šetření takový výklad nepodporuje a že minikompresory jsou jednoznačně – z technického hlediska – kompresory, jelikož (stejně jako pumpy) přenášejí vzduch z jednoho místa na druhé, ale zároveň ho v předmětu, ke kterému jsou připojeny, stlačují.

| (36) | S ohledem na výše uvedené se vyvozuje, že minikompresory (tzn. kompresory bez nádrže schopné provozu při napájení 12 V) se od kompresorů zkoumaných v původním šetření liší. |
| --- | --- |

(36)

S ohledem na výše uvedené se vyvozuje, že minikompresory (tzn. kompresory bez nádrže schopné provozu při napájení 12 V) se od kompresorů zkoumaných v původním šetření liší.

| (37) | Protože minikompresory do působnosti původního šetření nespadaly, nemělo být na jejich dovoz uplatňováno antidumpingové clo. Rozsah uplatňování dotyčného opatření je tudíž třeba upřesnit se zpětnou platností, a to úpravou konečného nařízení. |
| --- | --- |

(37)

Protože minikompresory do působnosti původního šetření nespadaly, nemělo být na jejich dovoz uplatňováno antidumpingové clo. Rozsah uplatňování dotyčného opatření je tudíž třeba upřesnit se zpětnou platností, a to úpravou konečného nařízení.

E.   ZPĚTNÁ PŮSOBNOST

| (38) | Protože se současné opětovné zahájení šetření omezuje na objasnění rozsahu definice výrobku a protože se na minikompresory nevztahovalo původní šetření ani následné antidumpingové opatření, považuje se za vhodné, aby tato zjištění platila od data vstupu konečného nařízení v platnost. |
| --- | --- |

(38)

Protože se současné opětovné zahájení šetření omezuje na objasnění rozsahu definice výrobku a protože se na minikompresory nevztahovalo původní šetření ani následné antidumpingové opatření, považuje se za vhodné, aby tato zjištění platila od data vstupu konečného nařízení v platnost.

| (39) | Konečné antidumpingové clo z dovozu minikompresorů pocházejících z ČLR, které bylo zaplaceno nebo zaúčtováno podle nařízení Rady (ES) č. 261/2008, by tedy mělo být vráceno nebo prominuto. Žádost o vrácení nebo prominutí se podává u vnitrostátních celních orgánů v souladu s příslušnými celními předpisy. Aby se předešlo tomu, že dotčení dovozci nebudou moci vrácení cla nárokovat kvůli lhůtám stanoveným právními předpisy, v případě, že tyto lhůty uplynuly před dnem vyhlášení tohoto nařízení nebo v den tohoto vyhlášení, nebo pokud uplynou během šesti měsíců po tomto dni vyhlášení, měly by být tyto lhůty prodlouženy tak, aby uplynuly šest měsíců po dni vyhlášení tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(39)

Konečné antidumpingové clo z dovozu minikompresorů pocházejících z ČLR, které bylo zaplaceno nebo zaúčtováno podle nařízení Rady (ES) č. 261/2008, by tedy mělo být vráceno nebo prominuto. Žádost o vrácení nebo prominutí se podává u vnitrostátních celních orgánů v souladu s příslušnými celními předpisy. Aby se předešlo tomu, že dotčení dovozci nebudou moci vrácení cla nárokovat kvůli lhůtám stanoveným právními předpisy, v případě, že tyto lhůty uplynuly před dnem vyhlášení tohoto nařízení nebo v den tohoto vyhlášení, nebo pokud uplynou během šesti měsíců po tomto dni vyhlášení, měly by být tyto lhůty prodlouženy tak, aby uplynuly šest měsíců po dni vyhlášení tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V nařízení Rady (ES) č. 261/2008 se v článku 1 nahrazuje odstavec 1 tímto:

„1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz pístových kompresorů (s výjimkou čerpadel pístových kompresorů) s průtokem nepřesahujícím 2 kubické metry za minutu, kódů KN ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 a ex 8414 80 51, (kódy TARIC 8414401010, 8414802219, 8414802299, 8414802811, 8414802891, 8414805119 a 8414805199), pocházejících z Čínské lidové republiky. Na takzvané minikompresory, tj. kompresory bez nádrže schopné provozu při napájení 12 V zařazené do výše uvedených kódů KN, se konečné antidumpingové clo nevztahuje.“

Článek 2

V případě zboží, na které se nevztahuje čl. 1 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 261/2008 ve znění tohoto nařízení, se vrátí nebo promine konečné antidumpingové clo zaplacené nebo zaúčtované podle čl. 1 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 261/2008 v původním znění.

Žádost o vrácení nebo prominutí se podává u vnitrostátních celních orgánů v souladu s příslušnými celními předpisy. V případě, že lhůty stanovené v čl. 236 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (6), uplynuly před dnem vyhlášení tohoto nařízení nebo v den tohoto vyhlášení, nebo pokud uplynou během šesti měsíců po tomto dni vyhlášení, se tyto lhůty prodlužují tak, aby uplynuly šest měsíců po dni vyhlášení tohoto nařízení.

6

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a použije se zpětně ode dne 21. března 2008.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. prosince 2011.

Za Radu

předseda

S. NOWAK

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. C 314, 21.12.2006, s. 2.

2

(3)  Úř. věst. L 81, 20.3.2008, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. C 73, 23.3.2010, s. 39.

4

(5)  Úř. věst. C 98, 30.3.2011, s. 22.

5

(6)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.

6

---

| 15.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/6

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1307/2011

ze dne 14. prosince 2011

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k tomu, že:

prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 15. prosince 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. prosince 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 58,0 |
| MA | 66,8 |
| TN | 79,2 |
| TR | 95,8 |
| ZZ | 75,0 |
| 0707 00 05 | EG | 170,1 |
| TR | 157,0 |
| ZZ | 163,6 |
| 0709 90 70 | MA | 41,9 |
| TR | 147,3 |
| ZZ | 94,6 |
| 0805 10 20 | AR | 27,1 |
| BR | 41,5 |
| CL | 30,5 |
| MA | 56,3 |
| TR | 61,0 |
| ZA | 56,4 |
| ZZ | 45,5 |
| 0805 20 10 | MA | 65,2 |
| TR | 79,7 |
| ZZ | 72,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 87,9 |
| TR | 83,9 |
| ZZ | 85,9 |
| 0805 50 10 | TR | 49,9 |
| ZZ | 49,9 |
| 0808 10 80 | CA | 109,9 |
| CL | 90,0 |
| US | 117,1 |
| ZA | 80,2 |
| ZZ | 99,3 |
| 0808 20 50 | CN | 70,9 |
| ZZ | 70,9 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

58,0

MA

66,8

TN

79,2

TR

95,8

ZZ

75,0

0707 00 05

EG

170,1

TR

157,0

ZZ

163,6

0709 90 70

MA

41,9

TR

147,3

ZZ

94,6

0805 10 20

AR

27,1

BR

41,5

CL

30,5

MA

56,3

TR

61,0

ZA

56,4

ZZ

45,5

0805 20 10

MA

65,2

TR

79,7

ZZ

72,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

87,9

TR

83,9

ZZ

85,9

0805 50 10

TR

49,9

ZZ

49,9

0808 10 80

CA

109,9

CL

90,0

US

117,1

ZA

80,2

ZZ

99,3

0808 20 50

CN

70,9

ZZ

70,9

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 15.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/8

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1308/2011

ze dne 14. prosince 2011

o stanovení přídělového koeficientu, o odmítnutí dalších žádostí a o uzavření lhůty pro podání žádostí o dostupná množství cukru nepodléhající kvótám, jež mají být prodána na trhu Unie při snížené dávce z přebytku v hospodářském roce 2011/12

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1240/2011 ze dne 30. listopadu 2011, kterým se stanoví výjimečná opatření, pokud jde o uvolnění cukru a isoglukózy nepodléhajících kvótám na trh Unie při snížené dávce z přebytku v hospodářském roce 2011/12 (2), a zejména na článek 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Množství, na něž se vztahují žádosti o osvědčení pro cukr nepodléhající kvótám, které byly podány od 4. prosince 2011 do 7. prosince 2011 a jež byly oznámeny Komisi, překračují omezení stanovená v článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1240/2011. |
| --- | --- |

(1)

Množství, na něž se vztahují žádosti o osvědčení pro cukr nepodléhající kvótám, které byly podány od 4. prosince 2011 do 7. prosince 2011 a jež byly oznámeny Komisi, překračují omezení stanovená v článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1240/2011.

| (2) | Proto je v souladu s článkem 5 nařízení (EU) č. 1240/2011 nezbytné stanovit přídělový koeficient, který budou členské státy používat pro množství, na něž se vztahuje každá oznámená žádost o osvědčení, odmítnout žádosti, které ještě nebyly oznámeny a ukončit období pro podávání žádostí. |
| --- | --- |

(2)

Proto je v souladu s článkem 5 nařízení (EU) č. 1240/2011 nezbytné stanovit přídělový koeficient, který budou členské státy používat pro množství, na něž se vztahuje každá oznámená žádost o osvědčení, odmítnout žádosti, které ještě nebyly oznámeny a ukončit období pro podávání žádostí.

| (3) | Aby bylo možné konat před vydáním osvědčení, jež byla předmětem žádosti, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(3)

Aby bylo možné konat před vydáním osvědčení, jež byla předmětem žádosti, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Množství, na něž se vztahují žádosti o osvědčení pro cukr nepodléhající kvótám, které byly podány podle prováděcího nařízení (EU) č. 1240/2011 od 4. prosince 2011 do 7. prosince 2011 a jež byly oznámeny Komisi, se vynásobí přídělovým koeficientem 21,680216 %.

Žádosti o osvědčení podané od 8. prosince 2011 do 15. prosince 2011 se zamítají.

Období pro podávání žádostí o osvědčení končí k 15. prosince 2011.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. prosince 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 318, 1.12.2011, s. 9.

2

---

| 15.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/9

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1309/2011

ze dne 14. prosince 2011

o stanovení přídělového koeficientu, o odmítnutí dalších žádostí a o uzavření lhůty pro podání žádostí o dostupná množství isoglukózy nepodléhající kvótám, jež mají být prodána na trhu Unie při snížené dávce z přebytku v hospodářském roce 2011/12

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1240/2011 ze dne 30. listopadu 2011, kterým se stanoví výjimečná opatření, pokud jde o uvolnění cukru a isoglukózy nepodléhajících kvótám na trh Unie při snížené dávce z přebytku v hospodářském roce 2011/12 (2), a zejména na článek 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Množství, na něž se vztahují žádosti o osvědčení pro isoglukózu nepodléhající kvótám, které byly podány od 4. prosince 2011 do 7. prosince 2011 a jež byly oznámeny Komisi, překračují omezení stanovená v článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1240/2011. |
| --- | --- |

(1)

Množství, na něž se vztahují žádosti o osvědčení pro isoglukózu nepodléhající kvótám, které byly podány od 4. prosince 2011 do 7. prosince 2011 a jež byly oznámeny Komisi, překračují omezení stanovená v článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1240/2011.

| (2) | Proto je v souladu s článkem 5 nařízení (EU) č. 1240/2011 nezbytné stanovit přídělový koeficient, který budou členské státy používat pro množství, na něž se vztahuje každá oznámená žádost o osvědčení, odmítnout žádosti, které ještě nebyly oznámeny a ukončit období pro podávání žádostí. |
| --- | --- |

(2)

Proto je v souladu s článkem 5 nařízení (EU) č. 1240/2011 nezbytné stanovit přídělový koeficient, který budou členské státy používat pro množství, na něž se vztahuje každá oznámená žádost o osvědčení, odmítnout žádosti, které ještě nebyly oznámeny a ukončit období pro podávání žádostí.

| (3) | Aby bylo možné konat před vydáním osvědčení, jež byla předmětem žádosti, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(3)

Aby bylo možné konat před vydáním osvědčení, jež byla předmětem žádosti, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Množství, na něž se vztahují žádosti o osvědčení pro isoglukózu nepodléhající kvótám, které byly podány podle prováděcího nařízení (EU) č. 1240/2011 od 4. prosince 2011 do 7. prosince 2011 a jež byly oznámeny Komisi, se vynásobí přídělovým koeficientem 99,290780 %.

Žádosti o osvědčení podané od 8. prosince 2011 do 15. prosince se zamítají.

Období pro podávání žádostí o osvědčení končí k 15. prosinci 2011.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. prosince 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 318, 1.12.2011, s. 9.

2

---

ROZHODNUTÍ

| 15.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/10

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU BiH/18/2011

ze dne 2. prosince 2011

o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině

(2011/836/SZBP)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 třetí pododstavec této smlouvy,

s ohledem na společnou akci Rady 2004/570/SZBP ze dne 12. července 2004 o vojenské operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 této společné akce,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 6 odst. 1 společné akce 2004/570/SZBP zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k přijímání dalších rozhodnutí o jmenování velitele sil EU. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 6 odst. 1 společné akce 2004/570/SZBP zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k přijímání dalších rozhodnutí o jmenování velitele sil EU.

| (2) | Rozhodnutím 2009/836/SZBP (2) jmenoval Politický a bezpečnostní výbor velitelem sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině generálmajora Bernharda BAIRA. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím 2009/836/SZBP (2) jmenoval Politický a bezpečnostní výbor velitelem sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině generálmajora Bernharda BAIRA.

| (3) | Velitel operace EU doporučil, aby novým velitelem sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině byl jmenován brigádní generál Robert BRIEGER. |
| --- | --- |

(3)

Velitel operace EU doporučil, aby novým velitelem sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině byl jmenován brigádní generál Robert BRIEGER.

| (4) | Vojenský výbor EU toto doporučení podpořil. |
| --- | --- |

(4)

Vojenský výbor EU toto doporučení podpořil.

| (5) | V souladu s článkem 5 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které souvisejí s obranou. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s článkem 5 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které souvisejí s obranou.

| (6) | Evropská rada na zasedání v Kodani ve dnech 12. a 13. prosince 2002 přijala prohlášení, které uvádí, že opatření „Berlín plus“ a jejich provádění se vztahuje pouze na ty členské státy EU, které jsou zároveň buď členy NATO, nebo stranami „Partnerství pro mír“, a které tudíž uzavřely dvoustranné bezpečnostní dohody s NATO, |
| --- | --- |

(6)

Evropská rada na zasedání v Kodani ve dnech 12. a 13. prosince 2002 přijala prohlášení, které uvádí, že opatření „Berlín plus“ a jejich provádění se vztahuje pouze na ty členské státy EU, které jsou zároveň buď členy NATO, nebo stranami „Partnerství pro mír“, a které tudíž uzavřely dvoustranné bezpečnostní dohody s NATO,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Velitelem sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině je jmenován brigádní generál Robert BRIEGER.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem 6. prosince 2011.

V Bruselu dne 2. prosince 2011.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předseda

O. SKOOG

---

(1)  Úř. věst. L 252, 28.7.2004, s. 10.

1

(2)  Úř. věst. L 299, 14.11.2009, s. 17.

2

---

| 15.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/11

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 12. prosince 2011,

kterým se opravuje rozhodnutí 2010/399/EU o vyloučení některých výdajů uskutečněných členskými státy v rámci záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF), v rámci Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) z financování Evropské unie

(oznámeno pod číslem K(2011) 9130)

(Pouze slovinské znění je závazné)

(2011/837/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 ze dne 17. května 1999 o financování společné zemědělské politiky (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (2), a zejména na článek 31 uvedeného nařízení,

po konzultaci Výboru zemědělských fondů,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím 2010/399/EU (3) vyloučila Komise z financování Evropské unie pro Slovinsko částku 2 280 860,00 EUR na opatření pro rozvoj venkova týkající se zemědělství a životního prostředí a znevýhodněných oblastí, pokud jde o částky, které od příjemců nebyly zpětně získány k 23. červnu 2009. Výše uvedená částka vyplynula z údajů, které Komisi poskytlo Slovinsko. Slovinsko bylo vyrozuměno, že uvedené částky, pokud byly zpětně získány po 23. červnu 2009, se Komisi nebudou vykazovat ani proplácet. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím 2010/399/EU (3) vyloučila Komise z financování Evropské unie pro Slovinsko částku 2 280 860,00 EUR na opatření pro rozvoj venkova týkající se zemědělství a životního prostředí a znevýhodněných oblastí, pokud jde o částky, které od příjemců nebyly zpětně získány k 23. červnu 2009. Výše uvedená částka vyplynula z údajů, které Komisi poskytlo Slovinsko. Slovinsko bylo vyrozuměno, že uvedené částky, pokud byly zpětně získány po 23. červnu 2009, se Komisi nebudou vykazovat ani proplácet.

| (2) | Při podávání závěrečného prohlášení o výdajích a žádosti o konečnou platbu Evropské komisi za účelem uzavření přechodných programů pro rozvoj venkova Slovinsko nesprávně uvedlo zpětně získané částky, na které se vztahovala výše uvedená finanční oprava v závěrečných prohlášeních. Na základě částek poskytnutých Slovinskem bylo přijato rozhodnutí Komise 2009/984/EU (4) o stanovení platby nebo navrácení konečného zůstatku při uzavření programu v oblasti přechodných programů pro rozvoj venkova financovaných Evropským zemědělským orientačním a záručním fondem (EZOZF) ze strany České republiky, Maďarska a Slovinska. |
| --- | --- |

(2)

Při podávání závěrečného prohlášení o výdajích a žádosti o konečnou platbu Evropské komisi za účelem uzavření přechodných programů pro rozvoj venkova Slovinsko nesprávně uvedlo zpětně získané částky, na které se vztahovala výše uvedená finanční oprava v závěrečných prohlášeních. Na základě částek poskytnutých Slovinskem bylo přijato rozhodnutí Komise 2009/984/EU (4) o stanovení platby nebo navrácení konečného zůstatku při uzavření programu v oblasti přechodných programů pro rozvoj venkova financovaných Evropským zemědělským orientačním a záručním fondem (EZOZF) ze strany České republiky, Maďarska a Slovinska.

| (3) | Poté, co Slovinsko obdrželo inkasní příkaz za účelem opravy na základě rozhodnutí 2010/399/EU, vyrozumělo Komisi, že část opravy již byla odečtena v rozhodnutí 2009/984/EU. Slovinská platební agentura provedla důkladnou analýzu a potvrdila, že vznikl překryv ve výši 2 170 331,88 EUR. |
| --- | --- |

(3)

Poté, co Slovinsko obdrželo inkasní příkaz za účelem opravy na základě rozhodnutí 2010/399/EU, vyrozumělo Komisi, že část opravy již byla odečtena v rozhodnutí 2009/984/EU. Slovinská platební agentura provedla důkladnou analýzu a potvrdila, že vznikl překryv ve výši 2 170 331,88 EUR.

| (4) | Z tohoto důvodu Slovinsko ručí Komisi pouze za rozdíl mezi částkou původní opravy ve výši 2 280 860 EUR z rozhodnutí 2010/399/EU a částkou zpětně získaných částek ve výši 2 170 331,88 EUR vykázaných v rozhodnutí 2009/984/EU. Tento rozdíl se rovná částce 110 528,12 EUR. Původní inkasní příkaz nahradí nový příkaz na částku 110 528,12 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Z tohoto důvodu Slovinsko ručí Komisi pouze za rozdíl mezi částkou původní opravy ve výši 2 280 860 EUR z rozhodnutí 2010/399/EU a částkou zpětně získaných částek ve výši 2 170 331,88 EUR vykázaných v rozhodnutí 2009/984/EU. Tento rozdíl se rovná částce 110 528,12 EUR. Původní inkasní příkaz nahradí nový příkaz na částku 110 528,12 EUR.

| (5) | Rozhodnutí 2010/399/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem opraveno, |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí 2010/399/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem opraveno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Všechny údaje o Slovinsku uvedené v příloze rozhodnutí 2010/399/EU se nahrazují údaji uvedenými v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Slovinské republice.

V Bruselu dne 12. prosince 2011.

Za Komisi

Dacian CIOLOȘ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 103.

1

(2)  Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 184, 17.7.2010, s. 6.

3

(4)  Úř. věst. L 338, 19.12.2009, s. 95.

4

---

PŘÍLOHA

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA 6500

| Čl. stát | Opatření | Rozp. rok | Důvod | Druh opravy | % | Měna | Částka | Srážky | Finanční dopad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SI | Rozvoj venkova - přechodný nástroj | 2005 | Opožděné provádění ověřování a zpětného získávání prostředků | přesně | | EUR | –1 354 253,00 | –1 263 363,80 | –90 889,20 |
| SI | Rozvoj venkova - přechodný nástroj | 2006 | Opožděné provádění ověřování a zpětného získávání prostředků | přesně | | EUR | – 926 607,00 | – 906 968,08 | –19 638,92 |
| Celkem SI | –2 280 860,00 | –2 170 331,88 | – 110 528,12 |

Čl. stát

Opatření

Rozp. rok

Důvod

Druh opravy

%

Měna

Částka

Srážky

Finanční dopad

SI

Rozvoj venkova - přechodný nástroj

2005

Opožděné provádění ověřování a zpětného získávání prostředků

přesně

EUR

–1 354 253,00

–1 263 363,80

–90 889,20

SI

Rozvoj venkova - přechodný nástroj

2006

Opožděné provádění ověřování a zpětného získávání prostředků

přesně

EUR

– 926 607,00

– 906 968,08

–19 638,92

Celkem SI

–2 280 860,00

–2 170 331,88

– 110 528,12

---

| 15.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/13

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 13. prosince 2011,

kterým se mění rozhodnutí 2008/855/ES, pokud jde o dobu použitelnosti veterinárních opatření pro tlumení klasického moru prasat v některých členských státech

(oznámeno pod číslem K(2011) 9128)

(Text s významem pro EHP)

(2011/838/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 89/662/EHS ze dne 11. prosince 1989 o veterinárních kontrolách v obchodu uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních a zootechnických kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (2), a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 2008/855/ES ze dne 3. listopadu 2008 o veterinárních opatřeních pro tlumení klasického moru prasat v některých členských státech (3) stanoví některá opatření použitelná pro tlumení klasického moru prasat v členských státech či jejich regionech uvedených v příloze uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 2008/855/ES ze dne 3. listopadu 2008 o veterinárních opatřeních pro tlumení klasického moru prasat v některých členských státech (3) stanoví některá opatření použitelná pro tlumení klasického moru prasat v členských státech či jejich regionech uvedených v příloze uvedeného rozhodnutí.

| (2) | Rozhodnutí 2008/855/ES je použitelné do dne 31. prosince 2011. Vzhledem k nákazové situaci, zejména pokud jde o divoká prasata v některých regionech Bulharska, Maďarska, Německa a Rumunska, je vhodné dobu použitelnosti uvedeného rozhodnutí prodloužit do dne 31. prosince 2013. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí 2008/855/ES je použitelné do dne 31. prosince 2011. Vzhledem k nákazové situaci, zejména pokud jde o divoká prasata v některých regionech Bulharska, Maďarska, Německa a Rumunska, je vhodné dobu použitelnosti uvedeného rozhodnutí prodloužit do dne 31. prosince 2013.

| (3) | Rozhodnutí 2008/855/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí 2008/855/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V článku 15 rozhodnutí 2008/855/ES se datum „31. prosince 2011“ nahrazuje datem „31. prosince 2013“.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 13. prosince 2011.

Za Komisi

John DALLI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Úř. věst. L 302, 13.11.2008, s. 19.

3

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 15.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/14

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 532/09/KOL

ze dne 16. prosince 2009,

kterým se po sedmdesáté šesté mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory vložením nové kapitoly o kritériích pro analýzu slučitelnosti státních podpor na zaměstnávání znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků podléhajících individuální oznamovací povinnosti

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (1),

S OHLEDEM na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (2), a zejména na články 61 až 63 a protokol 26 této dohody,

S OHLEDEM na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (3), a zejména na článek 24 a čl. 5 odst. 2 písm. b) této dohody,

S ODKAZEM na procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory přijatá Kontrolním úřadem dne 19. ledna 1994 (4),

vzhledem k těmto důvodům:

Podle článku 24 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru uplatňuje Kontrolní úřad ustanovení Dohody o EHP týkající se státní podpory.

Podle čl. 5 odst. 2 písm. b) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru vydá Kontrolní úřad oznámení nebo pokyny k záležitostem, kterými se Dohoda o EHP zabývá, pokud to tato dohoda nebo Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru výslovně stanoví nebo pokud to Kontrolní úřad považuje za nezbytné.

Evropská komise zveřejnila dne 11. srpna 2009 sdělení o kritériích pro analýzu slučitelnosti státních podpor na zaměstnávání znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků podléhajících individuální oznamovací povinnosti (5).

Toto sdělení se týká i Evropského hospodářského prostoru.

V celém Evropském hospodářském prostoru je třeba zajistit jednotné uplatňování pravidel EHP pro státní podporu.

Podle bodu II v položce „VŠEOBECNÉ“ na konci přílohy XV Dohody o EHP má Kontrolní úřad přijmout po konzultaci s Komisí právní akty odpovídající právním aktům přijatým Evropskou komisí.

Kontrolní úřad konzultoval záležitost s Evropskou komisí dopisem ze dne 27. listopadu 2009 (věc č. 538332) a se státy ESVO dopisem ze dne 16. října 2009 (věc č. 5333819, 533835 a 533836),

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Pokyny ke státní podpoře budou pozměněny vložením nové kapitoly o kritériích pro analýzu slučitelnosti státních podpor na zaměstnávání znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků podléhajících individuální oznamovací povinnosti. Nová kapitola je uvedena v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Pouze anglické znění je závazné.

V Bruselu dne 16. prosince 2009.

Za Kontrolní úřad ESVO

Per SANDERUD

předseda

Kristján Andri STEFÁNSSON

člen sboru

---

(1)  Dále jen „Kontrolní úřad“.

1

(2)  Dále jen „Dohoda o EHP“.

2

(3)  Dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“.

3

(4)  Pravidla pro uplatňování a výklad článků 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, která byla přijata a vydána Kontrolním úřadem ESVO dne 19. ledna 1994, zveřejněná v Úředním věstníku Evropské Unie (dále jen Úř. věst.) L 231, 3.9.1994, s. 1. a dodatku EHP č. 32 ze dne 3.9.1994, s. 1 (dále jen „pokyny pro státní podporu“). Aktualizované znění Pokynů pro státní podporu je k dispozici na internetové stránce Kontrolního úřadu: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

4

Úředním věstníku Evropské Unie

(5)  Úř. věst. C 188, 11.8.2009, s. 6.

5

---

PŘÍLOHA

KRITÉRIA PRO ANALÝZU SLUČITELNOSTI STÁTNÍCH PODPOR NA ZAMĚSTNÁVÁNÍ ZNEVÝHODNĚNÝCH A ZDRAVOTNĚ POSTIŽENÝCH PRACOVNÍKŮ PODLÉHAJÍCÍCH INDIVIDUÁLNÍ OZNAMOVACÍ POVINNOSTI
   (1)

1.   Úvod

| 1. | Podpora zaměstnanosti a sociální politiky patří k cílům států ESVO a k cílům stanoveným v Dohodě o EHP (2). V některých oblastech států ESVO zůstává problémem nezaměstnanost, především pak strukturální nezaměstnanost, jež se dotýká určitých kategorií pracovníků. Státní podpora v podobě subvencování mzdových nákladů, kdy se mzdovými náklady rozumí celková částka, kterou má příjemce podpory skutečně zaplatit v souvislosti s daným pracovním místem a která zahrnuje: a) hrubou mzdu před zdaněním, b) povinné příspěvky, například poplatky na sociální zabezpečení, a c) náklady na péči o nezaopatřené děti a rodiče („mzdové náklady“), může podnikům poskytnout dodatečné pobídky ke zvýšení úrovně zaměstnávání znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků. Cílem takové podpory je tedy podporovat nábor z řad cílových kategorií pracovníků. |
| --- | --- |

1.

Podpora zaměstnanosti a sociální politiky patří k cílům států ESVO a k cílům stanoveným v Dohodě o EHP (2). V některých oblastech států ESVO zůstává problémem nezaměstnanost, především pak strukturální nezaměstnanost, jež se dotýká určitých kategorií pracovníků. Státní podpora v podobě subvencování mzdových nákladů, kdy se mzdovými náklady rozumí celková částka, kterou má příjemce podpory skutečně zaplatit v souvislosti s daným pracovním místem a která zahrnuje: a) hrubou mzdu před zdaněním, b) povinné příspěvky, například poplatky na sociální zabezpečení, a c) náklady na péči o nezaopatřené děti a rodiče („mzdové náklady“), může podnikům poskytnout dodatečné pobídky ke zvýšení úrovně zaměstnávání znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků. Cílem takové podpory je tedy podporovat nábor z řad cílových kategorií pracovníků.

| 2. | Tato kapitola stanoví pokyny, pokud jde o kritéria, která bude Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) uplatňovat pro posuzování státní podpory ve formě subvencování mzdových nákladů podléhající individuální oznamovací povinnosti podle čl. 6 odst. 1 písm. h) a i) předpisu uvedeného v bodě 1j Přílohy XV Dohody o EHP (nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách))
   (3) ve znění Protokolu 1 k této dohodě (4) (dále jen „obecné nařízení o blokových výjimkách“). Tyto pokyny mají zajistit transparentnost rozhodování Kontrolního úřadu a zajistit předvídatelnost a právní jistotu. |
| --- | --- |

2.

Tato kapitola stanoví pokyny, pokud jde o kritéria, která bude Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) uplatňovat pro posuzování státní podpory ve formě subvencování mzdových nákladů podléhající individuální oznamovací povinnosti podle čl. 6 odst. 1 písm. h) a i) předpisu uvedeného v bodě 1j Přílohy XV Dohody o EHP (nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách))
   (3) ve znění Protokolu 1 k této dohodě (4) (dále jen „obecné nařízení o blokových výjimkách“). Tyto pokyny mají zajistit transparentnost rozhodování Kontrolního úřadu a zajistit předvídatelnost a právní jistotu.

| 3. | Tyto pokyny se vztahují na státní podpory v podobě subvencování mzdových nákladů znevýhodněných, vážně znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků ve smyslu čl. 2 odst. 18, 19 a 20 obecného nařízení o blokových výjimkách. Tyto pokyny se vztahují na každé jednotlivé opatření, bez ohledu na to, zda je podpora poskytnuta ad hoc nebo na základě režimu, je-li jeho ekvivalent podpory vyšší než 5 milionů EUR na podnik ročně při zaměstnávání znevýhodněných a vážně znevýhodněných pracovníků (dále jen „znevýhodnění pracovníci“) a 10 milionů EUR na podnik ročně při zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků (5). |
| --- | --- |

3.

Tyto pokyny se vztahují na státní podpory v podobě subvencování mzdových nákladů znevýhodněných, vážně znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků ve smyslu čl. 2 odst. 18, 19 a 20 obecného nařízení o blokových výjimkách. Tyto pokyny se vztahují na každé jednotlivé opatření, bez ohledu na to, zda je podpora poskytnuta ad hoc nebo na základě režimu, je-li jeho ekvivalent podpory vyšší než 5 milionů EUR na podnik ročně při zaměstnávání znevýhodněných a vážně znevýhodněných pracovníků (dále jen „znevýhodnění pracovníci“) a 10 milionů EUR na podnik ročně při zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků (5).

| 4. | Kritéria uvedená v těchto pokynech nebudou používána mechanicky. Úroveň posouzení ze strany Kontrolního úřadu a druh informací, které může vyžadovat, budou přiměřené riziku narušení hospodářské soutěže. Rozsah analýzy bude záviset na povaze daného případu. |
| --- | --- |

4.

Kritéria uvedená v těchto pokynech nebudou používána mechanicky. Úroveň posouzení ze strany Kontrolního úřadu a druh informací, které může vyžadovat, budou přiměřené riziku narušení hospodářské soutěže. Rozsah analýzy bude záviset na povaze daného případu.

2.   Pozitivní účinky podpory

2.1   Existence cíle společného zájmu

| 5. | Určité kategorie pracovníků mají při hledání zaměstnání zvláštní potíže, jelikož je zaměstnavatelé považují za méně produktivní, nebo mají vůči nim předsudky. Tato nižší produktivita, ať už je skutečná nebo je jako taková vnímána, může být zapříčiněna buď nedostatečnými pracovními zkušenostmi (například mladí pracovníci nebo dlouhodobě nezaměstnané osoby), nebo trvalým tělesným postižením. Z důvodu této zdánlivé či skutečné nižší produktivity budou tito pracovníci pravděpodobně vyloučeni z trhu práce, nebude-li zaměstnavatelům poskytnuta náhrada za jejich zaměstnávání. |
| --- | --- |

5.

Určité kategorie pracovníků mají při hledání zaměstnání zvláštní potíže, jelikož je zaměstnavatelé považují za méně produktivní, nebo mají vůči nim předsudky. Tato nižší produktivita, ať už je skutečná nebo je jako taková vnímána, může být zapříčiněna buď nedostatečnými pracovními zkušenostmi (například mladí pracovníci nebo dlouhodobě nezaměstnané osoby), nebo trvalým tělesným postižením. Z důvodu této zdánlivé či skutečné nižší produktivity budou tito pracovníci pravděpodobně vyloučeni z trhu práce, nebude-li zaměstnavatelům poskytnuta náhrada za jejich zaměstnávání.

| 6. | Je společensky žádoucí, aby na trh práce byly začleněny všechny kategorie pracovníků. To znamená, že část domácího důchodu může být přerozdělena ve prospěch kategorie pracovníků, kterých se opatření týkají. Státní podpora může znevýhodněným a zdravotně postiženým pracovníkům pomoci vstoupit na trh práce nebo na něm setrvat tím, že hradí dodatečné náklady vyplývající z jejich zdánlivé nebo skutečné nižší produktivity. |
| --- | --- |

6.

Je společensky žádoucí, aby na trh práce byly začleněny všechny kategorie pracovníků. To znamená, že část domácího důchodu může být přerozdělena ve prospěch kategorie pracovníků, kterých se opatření týkají. Státní podpora může znevýhodněným a zdravotně postiženým pracovníkům pomoci vstoupit na trh práce nebo na něm setrvat tím, že hradí dodatečné náklady vyplývající z jejich zdánlivé nebo skutečné nižší produktivity.

| 7. | Státy ESVO by měly prokázat, že podpora sleduje splnění cíle společného zájmu. Ve své analýze posoudí Kontrolní úřad mimo jiné tyto prvky:






  a) | počet a kategorie pracovníků, jichž se opatření týká; |
| --- | --- | --- |

7.

Státy ESVO by měly prokázat, že podpora sleduje splnění cíle společného zájmu. Ve své analýze posoudí Kontrolní úřad mimo jiné tyto prvky:

a)

počet a kategorie pracovníků, jichž se opatření týká;

| b) | míry zaměstnanosti kategorií pracovníků, jichž se opatření týká, na vnitrostátní a/nebo regionální úrovni a v dotčeném podniku nebo podnicích; |
| --- | --- |

b)

míry zaměstnanosti kategorií pracovníků, jichž se opatření týká, na vnitrostátní a/nebo regionální úrovni a v dotčeném podniku nebo podnicích;

| c) | míry nezaměstnanosti u kategorií pracovníků, jichž se opatření týká, na vnitrostátní a/nebo regionální úrovni; |
| --- | --- |

c)

míry nezaměstnanosti u kategorií pracovníků, jichž se opatření týká, na vnitrostátní a/nebo regionální úrovni;

| d) | obzvláště marginalizované podskupiny v kategoriích zdravotně postižených a znevýhodněných pracovníků. |
| --- | --- |

d)

obzvláště marginalizované podskupiny v kategoriích zdravotně postižených a znevýhodněných pracovníků.

2.2   Státní podpora jako vhodný nástroj politiky

| 8. | Státní podpora v podobě subvencování mzdových nákladů není jediným nástrojem politiky, který mají státy ESVO k dispozici na podporu zaměstnávání znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků. Státy ESVO mohou rovněž použít obecná opatření, jako je snížení zdanění práce a sociálních nákladů, podpora investic do vzdělávání a odborné přípravy, opatření týkající se poskytování poradenských a konzultačních služeb, pomoci a vzdělávání pro nezaměstnané osoby a zlepšení pracovního práva. |
| --- | --- |

8.

Státní podpora v podobě subvencování mzdových nákladů není jediným nástrojem politiky, který mají státy ESVO k dispozici na podporu zaměstnávání znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků. Státy ESVO mohou rovněž použít obecná opatření, jako je snížení zdanění práce a sociálních nákladů, podpora investic do vzdělávání a odborné přípravy, opatření týkající se poskytování poradenských a konzultačních služeb, pomoci a vzdělávání pro nezaměstnané osoby a zlepšení pracovního práva.

| 9. | Pokud stát ESVO zvážil ostatní politické možnosti a byly zjištěny výhody plynoucí z použití selektivního nástroje, jakým je státní podpora, pro určitý podnik, považují se dotčená opatření za vhodný nástroj. Kontrolní úřad vezme v úvahu zejména posouzení dopadů navrhovaného opatření, které případně stát ESVO provedl. |
| --- | --- |

9.

Pokud stát ESVO zvážil ostatní politické možnosti a byly zjištěny výhody plynoucí z použití selektivního nástroje, jakým je státní podpora, pro určitý podnik, považují se dotčená opatření za vhodný nástroj. Kontrolní úřad vezme v úvahu zejména posouzení dopadů navrhovaného opatření, které případně stát ESVO provedl.

2.3   Motivační účinek a nezbytnost podpory

| 10. | Státní podpora na zaměstnávání znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků musí vést ke změně chování příjemce podpory tak, aby podpora vedla k čistému přírůstku počtu znevýhodněných nebo zdravotně postižených pracovníků zaměstnaných v dotyčném podniku. Nově přijatí znevýhodnění nebo zdravotně postižení pracovníci by měli obsadit pouze nově vytvořená pracovní místa nebo pracovní místa, která byla uprázdněna z důvodu dobrovolného odchodu, tělesného postižení, odchodu do důchodu z důvodu věku, dobrovolného zkrácení pracovní doby nebo oprávněného propuštění pro porušení pracovních povinností. Znevýhodněnými nebo zdravotně postiženými pracovníky, na něž jsou poskytovány subvence, nesmí být obsazena pracovní místa vyplývající ze snižování počtu pracovníků. Státní podporu nelze tudíž použít k nahrazení pracovníků, na které se už dotace neposkytují a kteří byli v důsledku toho propuštěni. |
| --- | --- |

10.

Státní podpora na zaměstnávání znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků musí vést ke změně chování příjemce podpory tak, aby podpora vedla k čistému přírůstku počtu znevýhodněných nebo zdravotně postižených pracovníků zaměstnaných v dotyčném podniku. Nově přijatí znevýhodnění nebo zdravotně postižení pracovníci by měli obsadit pouze nově vytvořená pracovní místa nebo pracovní místa, která byla uprázdněna z důvodu dobrovolného odchodu, tělesného postižení, odchodu do důchodu z důvodu věku, dobrovolného zkrácení pracovní doby nebo oprávněného propuštění pro porušení pracovních povinností. Znevýhodněnými nebo zdravotně postiženými pracovníky, na něž jsou poskytovány subvence, nesmí být obsazena pracovní místa vyplývající ze snižování počtu pracovníků. Státní podporu nelze tudíž použít k nahrazení pracovníků, na které se už dotace neposkytují a kteří byli v důsledku toho propuštěni.

| 11. | Státy ESVO by měly Kontrolnímu úřadu prokázat existenci motivačního účinku a nezbytnost podpory. Předně musí příjemce podat dotčenému státu ESVO žádost o podporu před tím, než došlo k zaměstnání kategorií pracovníků, kterých se opatření týká. Stát ESVO musí dále prokázat, že podpora je vyplácena pro znevýhodněného nebo zdravotně postiženého pracovníka zaměstnaného v podniku, který by bez podpory takového zaměstnance nepřijal. |
| --- | --- |

11.

Státy ESVO by měly Kontrolnímu úřadu prokázat existenci motivačního účinku a nezbytnost podpory. Předně musí příjemce podat dotčenému státu ESVO žádost o podporu před tím, než došlo k zaměstnání kategorií pracovníků, kterých se opatření týká. Stát ESVO musí dále prokázat, že podpora je vyplácena pro znevýhodněného nebo zdravotně postiženého pracovníka zaměstnaného v podniku, který by bez podpory takového zaměstnance nepřijal.

| 12. | Ve své analýze posoudí Kontrolní úřad mimo jiné tyto prvky:






  a) | interní dokumenty příjemce podpory o nákladech na zaměstnávání v souvislosti s kategoriemi pracovníků, jichž se opatření týká, a to pro dva scénáře: s podporou a bez podpory; |
| --- | --- | --- |

12.

Ve své analýze posoudí Kontrolní úřad mimo jiné tyto prvky:

a)

interní dokumenty příjemce podpory o nákladech na zaměstnávání v souvislosti s kategoriemi pracovníků, jichž se opatření týká, a to pro dva scénáře: s podporou a bez podpory;

| b) | stávající nebo předchozí subvencování mzdových nákladů v dotyčném podniku: kategorie a počet pracovníků, na něž se vztahují subvence; |
| --- | --- |

b)

stávající nebo předchozí subvencování mzdových nákladů v dotyčném podniku: kategorie a počet pracovníků, na něž se vztahují subvence;

| c) | roční fluktuace kategorií pracovníků, jichž se opatření týká. |
| --- | --- |

c)

roční fluktuace kategorií pracovníků, jichž se opatření týká.

2.4   Přiměřenost podpory

| 13. | Stát ESVO by měl prokázat, že podpora je nezbytná a její výše je omezena na minimum potřebné k dosažení cíle podpory.
  Státy ESVO by měly předložit důkazy, že výše podpory nepřesáhne čisté dodatečné náklady na zaměstnávání kategorií pracovníků, kterých se opatření týká, ve srovnání s náklady na zaměstnávání pracovníků, kteří nejsou znevýhodnění nebo zdravotně postižení (6).
  Intenzita podpory však nesmí přesáhnout intenzitu stanovenou v článcích 40 (7) a 41 (8) obecného nařízení o blokových výjimkách. Způsobilé náklady, na něž se vztahuje intenzita podpory, musí být vypočítány podle článků 40 (9) a 41 (10) obecného nařízení o blokových výjimkách. |
| --- | --- |

13.

Stát ESVO by měl prokázat, že podpora je nezbytná a její výše je omezena na minimum potřebné k dosažení cíle podpory.

Státy ESVO by měly předložit důkazy, že výše podpory nepřesáhne čisté dodatečné náklady na zaměstnávání kategorií pracovníků, kterých se opatření týká, ve srovnání s náklady na zaměstnávání pracovníků, kteří nejsou znevýhodnění nebo zdravotně postižení (6).

Intenzita podpory však nesmí přesáhnout intenzitu stanovenou v článcích 40 (7) a 41 (8) obecného nařízení o blokových výjimkách. Způsobilé náklady, na něž se vztahuje intenzita podpory, musí být vypočítány podle článků 40 (9) a 41 (10) obecného nařízení o blokových výjimkách.

3.   Negativní účinky podpory

| 14. | Je-li podpora přiměřená s ohledem na dosažení cíle podpory, negativní účinky podpory budou pravděpodobně omezené a analýza negativních účinků nemusí být nutná. V určitých případech však i tehdy, je-li podpora nezbytná a přiměřená tomu, aby určitý podnik zvýšil úroveň čisté zaměstnanosti kategorie pracovníků, jichž se opatření týká, může podpora vést ke změně chování příjemce, která významně narušuje hospodářskou soutěž. V těchto případech Kontrolní úřad provede analýzu narušení hospodářské soutěže. Rozsah narušení hospodářské soutěže způsobeného podporou se může lišit v závislosti na podobě podpory a charakteristice dotčených trhů (11). |
| --- | --- |

14.

Je-li podpora přiměřená s ohledem na dosažení cíle podpory, negativní účinky podpory budou pravděpodobně omezené a analýza negativních účinků nemusí být nutná. V určitých případech však i tehdy, je-li podpora nezbytná a přiměřená tomu, aby určitý podnik zvýšil úroveň čisté zaměstnanosti kategorie pracovníků, jichž se opatření týká, může podpora vést ke změně chování příjemce, která významně narušuje hospodářskou soutěž. V těchto případech Kontrolní úřad provede analýzu narušení hospodářské soutěže. Rozsah narušení hospodářské soutěže způsobeného podporou se může lišit v závislosti na podobě podpory a charakteristice dotčených trhů (11).

| 15. | Podoba podpory, která může ovlivnit pravděpodobnost a rozsah narušení:






  a) | selektivita; |
| --- | --- | --- |

15.

Podoba podpory, která může ovlivnit pravděpodobnost a rozsah narušení:

a)

selektivita;

| b) | velikost podpory; |
| --- | --- |

b)

velikost podpory;

| c) | opakování a doba trvání podpory; |
| --- | --- |

c)

opakování a doba trvání podpory;

| d) | účinek podpory na náklady podniku. |
| --- | --- |

d)

účinek podpory na náklady podniku.

| 16. | Například režim podpory mající za cíl motivovat podniky ve státě ESVO jako celek k tomu, aby zaměstnaly více znevýhodněných nebo zdravotně postižených pracovníků, bude mít pravděpodobně jiný účinek na trh než vysoká částka podpory poskytnuté ad hoc jednomu podniku, aby mohl zaměstnat více pracovníků určité kategorie. Posledně uvedený případ pravděpodobně naruší hospodářskou soutěž významněji, jelikož se sníží schopnost konkurentů příjemce podpory soutěžit. Narušení bude ještě větší, pokud náklady práce v podniku příjemce představují vysoký podíl na celkových nákladech. |
| --- | --- |

16.

Například režim podpory mající za cíl motivovat podniky ve státě ESVO jako celek k tomu, aby zaměstnaly více znevýhodněných nebo zdravotně postižených pracovníků, bude mít pravděpodobně jiný účinek na trh než vysoká částka podpory poskytnuté ad hoc jednomu podniku, aby mohl zaměstnat více pracovníků určité kategorie. Posledně uvedený případ pravděpodobně naruší hospodářskou soutěž významněji, jelikož se sníží schopnost konkurentů příjemce podpory soutěžit. Narušení bude ještě větší, pokud náklady práce v podniku příjemce představují vysoký podíl na celkových nákladech.

| 17. | Při posuzování charakteristik trhu, které mohou poskytnout mnohem přesnější představu o pravděpodobném dopadu podpory, Kontrolní úřad uváží mimo jiné:






  a) | strukturu trhu; |
| --- | --- | --- |

17.

Při posuzování charakteristik trhu, které mohou poskytnout mnohem přesnější představu o pravděpodobném dopadu podpory, Kontrolní úřad uváží mimo jiné:

a)

strukturu trhu;

| b) | charakteristiky daného sektoru nebo výrobního odvětví; |
| --- | --- |

b)

charakteristiky daného sektoru nebo výrobního odvětví;

| c) | situaci na vnitrostátním/regionálním trhu práce. |
| --- | --- |

c)

situaci na vnitrostátním/regionálním trhu práce.

| 18. | Struktura trhu bude posouzena pomocí koncentrace trhu, velikosti podniků (12), významu diferenciace výrobků (13) a překážek vstupu na trh a jeho opuštění. Podíly na trhu a míry koncentrace budou vypočteny, jakmile je stanoven relevantní trh. Obecně čím méně podniků existuje, tím vyšší je jejich podíl na trhu a tím menší hospodářskou soutěž lze zaznamenat (14). Je-li dotčený trh koncentrovaný s vysokými překážkami vstupu (15) a je-li příjemce podpory důležitým účastníkem na tomto trhu, pak je pravděpodobnější, že konkurenti budou muset v reakci na podporu změnit své chování, například odložit nebo upustit od zavedení nového výrobku nebo technologie či trh úplně opustit. |
| --- | --- |

18.

Struktura trhu bude posouzena pomocí koncentrace trhu, velikosti podniků (12), významu diferenciace výrobků (13) a překážek vstupu na trh a jeho opuštění. Podíly na trhu a míry koncentrace budou vypočteny, jakmile je stanoven relevantní trh. Obecně čím méně podniků existuje, tím vyšší je jejich podíl na trhu a tím menší hospodářskou soutěž lze zaznamenat (14). Je-li dotčený trh koncentrovaný s vysokými překážkami vstupu (15) a je-li příjemce podpory důležitým účastníkem na tomto trhu, pak je pravděpodobnější, že konkurenti budou muset v reakci na podporu změnit své chování, například odložit nebo upustit od zavedení nového výrobku nebo technologie či trh úplně opustit.

| 19. | Kontrolní úřad bude zkoumat rovněž charakteristiky daného odvětví, například nadměrnou (nevyužitou) kapacitu, zda-li trhy výrobních odvětví rostou (16), jsou rozvinuté nebo upadají. Například existence nadměrné (nevyužité) kapacity nebo vyspělých trhů ve výrobním odvětví může zvýšit riziko, že podpora povede k nevýkonnosti a k přesunu výroby mezi podniky, které nemají pracovníky, na něž jsou poskytovány subvence. |
| --- | --- |

19.

Kontrolní úřad bude zkoumat rovněž charakteristiky daného odvětví, například nadměrnou (nevyužitou) kapacitu, zda-li trhy výrobních odvětví rostou (16), jsou rozvinuté nebo upadají. Například existence nadměrné (nevyužité) kapacity nebo vyspělých trhů ve výrobním odvětví může zvýšit riziko, že podpora povede k nevýkonnosti a k přesunu výroby mezi podniky, které nemají pracovníky, na něž jsou poskytovány subvence.

| 20. | Nakonec se dané opatření posoudí s ohledem na situaci na trhu práce, tj. míru nezaměstnanosti a zaměstnanosti, výši mezd a pracovní právo. |
| --- | --- |

20.

Nakonec se dané opatření posoudí s ohledem na situaci na trhu práce, tj. míru nezaměstnanosti a zaměstnanosti, výši mezd a pracovní právo.

| 21. | Subvencování mzdových nákladů může vést k narušení hospodářské soutěže uvedenému dále v bodech 22 až 27. |
| --- | --- |

21.

Subvencování mzdových nákladů může vést k narušení hospodářské soutěže uvedenému dále v bodech 22 až 27.

Efekt nahrazování a přesunu

| 22. | Efekt nahrazování se týká situace, kdy jsou pracovní místa poskytnutá určité kategorii pracovníků jednoduše nahrazena pracovními místy pro jiné kategorie. Subvencování mzdových nákladů, které se zaměřuje na určitou specifickou podskupinu pracovníků, rozděluje pracovní síly na pracovníky se subvencemi a pracovníky bez subvencí a může podniky přimět k tomu, aby nahrazovaly pracovníky bez subvencí pracovníky, na něž jsou poskytovány subvence. K tomu dochází proto, že se změní relativní mzdové náklady u pracovníků se subvencemi a pracovníků bez subvencí (17). |
| --- | --- |

22.

Efekt nahrazování se týká situace, kdy jsou pracovní místa poskytnutá určité kategorii pracovníků jednoduše nahrazena pracovními místy pro jiné kategorie. Subvencování mzdových nákladů, které se zaměřuje na určitou specifickou podskupinu pracovníků, rozděluje pracovní síly na pracovníky se subvencemi a pracovníky bez subvencí a může podniky přimět k tomu, aby nahrazovaly pracovníky bez subvencí pracovníky, na něž jsou poskytovány subvence. K tomu dochází proto, že se změní relativní mzdové náklady u pracovníků se subvencemi a pracovníků bez subvencí (17).

| 23. | Jelikož podniky zaměstnávající pracovníky, na něž jsou poskytovány subvence, soutěží na stejných trzích se zbožím a službami jako podniky, které nemají pracovníky, na něž jsou poskytovány subvence, může subvencování mzdových nákladů přispět ke snížení počtu pracovních míst jinde v hospodářství. Taková situace nastává, jestliže podnik s pracovníky, na něž jsou poskytovány subvence, zvýší výrobu, ale přesune výrobu mezi podniky, které nemají pracovníky se subvencemi, a v důsledku toho podpora vytěsňuje zaměstnávání bez subvencí. |
| --- | --- |

23.

Jelikož podniky zaměstnávající pracovníky, na něž jsou poskytovány subvence, soutěží na stejných trzích se zbožím a službami jako podniky, které nemají pracovníky, na něž jsou poskytovány subvence, může subvencování mzdových nákladů přispět ke snížení počtu pracovních míst jinde v hospodářství. Taková situace nastává, jestliže podnik s pracovníky, na něž jsou poskytovány subvence, zvýší výrobu, ale přesune výrobu mezi podniky, které nemají pracovníky se subvencemi, a v důsledku toho podpora vytěsňuje zaměstnávání bez subvencí.

Vstup na trh a jeho opuštění

| 24. | Náklady na zaměstnávání jsou součástí běžných provozních nákladů každého podniku. Je proto obzvlášť důležité, aby podpory měly pozitivní dopad na zaměstnanost a aby podnikům neumožňovaly pouze snižovat náklady, které by jinak musely vynaložit. Například subvencování mzdových nákladů, které sníží běžné výrobní náklady, jako jsou náklady na zaměstnávání, by zatraktivnilo vstup na trh a umožnilo podniku s jinak špatnými obchodními vyhlídkami vstoupit na trh nebo na něj zavést nové výrobky, a to k újmě výkonnějších konkurentů. |
| --- | --- |

24.

Náklady na zaměstnávání jsou součástí běžných provozních nákladů každého podniku. Je proto obzvlášť důležité, aby podpory měly pozitivní dopad na zaměstnanost a aby podnikům neumožňovaly pouze snižovat náklady, které by jinak musely vynaložit. Například subvencování mzdových nákladů, které sníží běžné výrobní náklady, jako jsou náklady na zaměstnávání, by zatraktivnilo vstup na trh a umožnilo podniku s jinak špatnými obchodními vyhlídkami vstoupit na trh nebo na něj zavést nové výrobky, a to k újmě výkonnějších konkurentů.

| 25. | Dostupnost státní podpory ovlivní rovněž rozhodnutí podniku opustit trh, na kterém již působí. Subvencování mzdových nákladů by mohlo snížit výši ztrát a podniku umožnit, aby setrval na trhu déle, což může znamenat, že místo toho jsou nuceny trh opustit jiné, výkonnější podniky, které nedostávají podporu. |
| --- | --- |

25.

Dostupnost státní podpory ovlivní rovněž rozhodnutí podniku opustit trh, na kterém již působí. Subvencování mzdových nákladů by mohlo snížit výši ztrát a podniku umožnit, aby setrval na trhu déle, což může znamenat, že místo toho jsou nuceny trh opustit jiné, výkonnější podniky, které nedostávají podporu.

Investiční pobídky

| 26. | Na trzích, na nichž je poskytováno subvencování mzdových nákladů, jsou podniky odrazeny od soutěže a mohou omezit své investice a snahy o zvýšení účinnosti a inovací. Příjemce podpory může zpozdit zavádění nových technologií méně náročných na práci, a to kvůli změně relativních nákladů u výrobních postupů, které jsou náročné na práci a technologie. Výrobci produkující konkurenční nebo komplementární výrobky mohou také snížit nebo odložit své investice. V důsledku toho se sníží celková úroveň investic v dotyčném výrobním odvětví. |
| --- | --- |

26.

Na trzích, na nichž je poskytováno subvencování mzdových nákladů, jsou podniky odrazeny od soutěže a mohou omezit své investice a snahy o zvýšení účinnosti a inovací. Příjemce podpory může zpozdit zavádění nových technologií méně náročných na práci, a to kvůli změně relativních nákladů u výrobních postupů, které jsou náročné na práci a technologie. Výrobci produkující konkurenční nebo komplementární výrobky mohou také snížit nebo odložit své investice. V důsledku toho se sníží celková úroveň investic v dotyčném výrobním odvětví.

Dopad na obchodní toky

| 27. | Subvencování mzdových nákladů v určitém regionu může vést k tomu, že určitá území mají příznivější výrobní podmínky. To může vést k přesunu obchodních toků ve prospěch regionů, v nichž je takováto podpora poskytována. |
| --- | --- |

27.

Subvencování mzdových nákladů v určitém regionu může vést k tomu, že určitá území mají příznivější výrobní podmínky. To může vést k přesunu obchodních toků ve prospěch regionů, v nichž je takováto podpora poskytována.

4.   Ověření vyváženosti a rozhodnutí

| 28. | Posledním krokem analýzy je vyhodnocení, nakolik pozitivní účinky podpory převažují nad jejími negativními účinky. Toto vyhodnocení se provádí pro každé jednotlivé opatření. Za účelem vyvážení pozitivních a negativních účinků je Kontrolní úřad posoudí a provede celkové vyhodnocení jejich dopadů na výrobce a spotřebitele na každém dotčeném trhu. Nejsou-li kvantitativní údaje snadno dostupné, Kontrolní úřad použije pro účely posouzení kvalitativní informace. |
| --- | --- |

28.

Posledním krokem analýzy je vyhodnocení, nakolik pozitivní účinky podpory převažují nad jejími negativními účinky. Toto vyhodnocení se provádí pro každé jednotlivé opatření. Za účelem vyvážení pozitivních a negativních účinků je Kontrolní úřad posoudí a provede celkové vyhodnocení jejich dopadů na výrobce a spotřebitele na každém dotčeném trhu. Nejsou-li kvantitativní údaje snadno dostupné, Kontrolní úřad použije pro účely posouzení kvalitativní informace.

| 29. | Je pravděpodobné, že Kontrolní úřad zaujme příznivější stanovisko, a tudíž akceptuje vyšší míru narušení hospodářské soutěže, je-li podpora nezbytná a dobře zaměřená, pokud jde o dosažení cíle podpory, a je omezena na čisté dodatečné náklady na vyrovnání nižší produktivity kategorií pracovníků, kterých se opatření týká. |
| --- | --- |

29.

Je pravděpodobné, že Kontrolní úřad zaujme příznivější stanovisko, a tudíž akceptuje vyšší míru narušení hospodářské soutěže, je-li podpora nezbytná a dobře zaměřená, pokud jde o dosažení cíle podpory, a je omezena na čisté dodatečné náklady na vyrovnání nižší produktivity kategorií pracovníků, kterých se opatření týká.

---

(1)  Tato kapitola odpovídá Sdělení Komise Evropských společenství – Kritéria pro analýzu slučitelnosti státních podpor na zaměstnávání znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků podléhajících individuální oznamovací povinnosti (Úř. věst. C 188, 11.8.2009, s. 6).

(2)  Článek 66 a následující Dohody o EHP a článek 5 Protokolu 31 o sociální politice Dohody o EHP.

(3)  Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3.

(4)  Rozhodnutí Smíšeného výboru č. 120/2008 ze dne 7. listopadu 2008 (Úř. věst. L 339, 18.12.2008, s. 111. a dodatek EHP č. 79, 18.12.2008, s. 20), které vstoupilo v platnost dnem 8. listopadu 2008.

(5)  Vzhledem ke své specifické povaze budou jednotlivá opatření vztahující se na náhradu dodatečných nákladů na zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků a dodatečných nákladů, které vzniknou podnikům se sociálním programem, u nichž ekvivalent podpory přesáhne 10 milionů EUR na podnik ročně, posouzena na základě čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP. V případě podpor poskytovaných ad hoc na zaměstnávání znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků, které nepřesahují 5 milionů EUR, a podpor poskytovaných ad hoc velkým podnikům na zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků, které nepřesahují 10 milionů EUR, použije Kontrolní úřad obdobným způsobem, ale obecněji, zásady uvedené níže.

(6)  Čisté dodatečné náklady zohledňují náklady odpovídající zaměstnání cílových kategorií znevýhodněných nebo zdravotně postižených pracovníků (např. kvůli nižší produktivitě) a výhody, které příjemce podpory z tohoto zaměstnávání získá (např. kvůli zlepšení obrazu společnosti).

(7)  Intenzita podpory pro znevýhodněné pracovníky nepřesáhne 50 % způsobilých nákladů.

(8)  Intenzita podpory pro postižené pracovníky nepřesáhne 75 % způsobilých nákladů.

(9)  U zaměstnávání znevýhodněných pracovníků budou způsobilými náklady mzdové náklady za dobu nejvýše 12 měsíců po náboru. Pokud je však příslušný pracovník vážně znevýhodněným pracovníkem, způsobilé náklady jsou mzdové náklady za období nepřesahující 24 měsíců po náboru.

(10)  U zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků jsou způsobilými náklady mzdové náklady za jakoukoliv danou dobu, během níž je zdravotně postižený pracovník zaměstnáván.

(11)  Podporou může být ovlivněna řada trhů, jelikož dopad podpory nemusí být omezen na trhy, na nichž příjemce podpory působí, nýbrž se může rozšířit i na jiné trhy, například na trhy vstupů.

(12)  Velikost podniku lze vyjádřit s ohledem na podíly na trhu a rovněž obrat a/nebo zaměstnanost.

(13)  Čím nižší je stupeň diferenciace výrobků, tím větší je účinek podpory na zisky konkurentů.

(14)  Je však důležité zmínit, že některé trhy jsou konkurenční navzdory skutečnosti, že na nich působí pouze několik málo podniků.

(15)  Je však nutno uvést, že někdy poskytnutí podpory pomůže překonat překážky vstupu a umožní, aby na trh vstoupily nové podniky.

(16)  Existence rostoucích trhů obvykle povede k méně zřetelnému účinku podpory na konkurenty.

(17)  Takovýto efekt nahrazování závisí na elasticitě poptávky po práci, a to jak u pracovníků se subvencemi, tak i u pracovníků, na něž subvence poskytovány nejsou.

---

| 15.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/20

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 57/11/KOL

ze dne 2. března 2011,

kterým se po osmdesáté druhé mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory, a to zavedením nové kapitoly o používání pravidel státní podpory na podpůrná opatření ve prospěch bank za současné finanční krize od 1. ledna 2011

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (dále jen „Úřad“),

S OHLEDEM na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 61 této dohody,

S OHLEDEM na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na článek 24 a čl. 5 odst. 2 písm. b) této dohody,

VZHLEDEM K TOMU, ŽE podle článku 24 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru Kontrolní úřad uplatňuje ustanovení Dohody o EHP týkající se státní podpory,

VZHLEDEM K TOMU, ŽE podle čl. 5 odst. 2 písm. b) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru vydá Kontrolní úřad oznámení nebo pokyny k záležitostem, kterými se Dohoda o EHP zabývá, pokud to tato dohoda nebo Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru výslovně stanoví nebo pokud to Kontrolní úřad považuje za nezbytné,

VZHLEDEM K TOMU, ŽE dne 1. prosince 2010 přijala Evropská komise sdělení o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. ledna 2011 (1),

VZHLEDEM K TOMU, ŽE se toto sdělení týká i Evropského hospodářského prostoru,

VZHLEDEM K TOMU, ŽE v celém Evropském hospodářském prostoru je třeba zajistit jednotné uplatňování pravidel EHP pro státní podporu v souladu s cílem homogenity stanoveným v článku 1 Dohody o EHP,

VZHLEDEM K TOMU, ŽE podle bodu II v položce „VŠEOBECNÉ“ na straně 11 přílohy XV Dohody o EHP má Úřad přijmout po konzultaci s Komisí právní akty odpovídající právním aktům přijatým Evropskou komisí,

PO KONZULTACI s Evropskou komisí,

PO KONZULTACI se státy ESVO dopisem ze dne 10. února 2011 v této věci,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Pokyny pro státní podporu se mění vložením nové kapitoly o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. ledna 2011.

Tato nová kapitola je zařazena v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Pouze anglické znění tohoto rozhodnutí je závazné.

V Bruselu dne 2. března 2011.

Za Kontrolní úřad ESVO

Per SANDERUD

předseda

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

členka kolegia

---

(1)  Úř. věst. C 329, 7.12.2010, s. 7.

1

---

PŘÍLOHA

POUŽITÍ PRAVIDEL PRO POSKYTOVÁNÍ STÁTNÍ PODPORY VE PROSPĚCH BANK V SOUVISLOSTI S FINANČNÍ KRIZÍ OD 1. LEDNA 2011

1.   Úvod

| 1. | Od začátku finanční krize na podzim 2008 vydal Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Úřad“) čtyři soubory pokynů (1), jež stanoví podrobná kritéria pro slučitelnost státní podpory finančním institucím (2) s požadavky čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o Evropském hospodářském prostoru („Dohoda o EHP“). Kapitoly daných pokynů se týkají použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím (3) („pokyny k bankovnictví“); rekapitalizace finančních institucí během současné finanční krize (4) („pokyny k rekapitalizaci“); nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru v EHP (5) („pokyny ke znehodnoceným aktivům“) a návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru během současné krize podle pravidel pro státní podporu (6) („pokyny k restrukturalizaci“). Tři z výše uvedených čtyř souborů pokynů, pokyny k bankovnictví, k rekapitalizaci a ke znehodnoceným aktivům, stanoví předpoklady pro slučitelnost hlavních typů pomoci poskytovaných státy ESVO – záruky za závazky, rekapitalizace a opatření na záchranu aktiv – přičemž pokyny k restrukturalizaci podrobně upravují zvláštní prvky, které musí obsahovat plán restrukturalizace (nebo plán na obnovení životaschopnosti) v souvislosti se specifickými okolnostmi státní podpory ve prospěch finančních institucí související s krizí na základě čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

1.

Od začátku finanční krize na podzim 2008 vydal Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Úřad“) čtyři soubory pokynů (1), jež stanoví podrobná kritéria pro slučitelnost státní podpory finančním institucím (2) s požadavky čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o Evropském hospodářském prostoru („Dohoda o EHP“). Kapitoly daných pokynů se týkají použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím (3) („pokyny k bankovnictví“); rekapitalizace finančních institucí během současné finanční krize (4) („pokyny k rekapitalizaci“); nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru v EHP (5) („pokyny ke znehodnoceným aktivům“) a návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru během současné krize podle pravidel pro státní podporu (6) („pokyny k restrukturalizaci“). Tři z výše uvedených čtyř souborů pokynů, pokyny k bankovnictví, k rekapitalizaci a ke znehodnoceným aktivům, stanoví předpoklady pro slučitelnost hlavních typů pomoci poskytovaných státy ESVO – záruky za závazky, rekapitalizace a opatření na záchranu aktiv – přičemž pokyny k restrukturalizaci podrobně upravují zvláštní prvky, které musí obsahovat plán restrukturalizace (nebo plán na obnovení životaschopnosti) v souvislosti se specifickými okolnostmi státní podpory ve prospěch finančních institucí související s krizí na základě čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP.

| 2. | Všechny čtyři kapitoly pokynů zdůrazňují dočasnou povahu přijatelnosti takovýchto opatření podpory; každá stanoví, že taková opatření podpory mohou být odůvodněna jako nouzová reakce na mimořádné napětí na finančních trzích a pouze pokud tyto výjimečné okolnosti potrvají. Pokyny o restrukturalizaci platí pouze pro podporu na restrukturalizaci oznámenou do 31. prosince 2010, zatímco ostatní pokyny nemají stanovené datum konce účinnosti. |
| --- | --- |

2.

Všechny čtyři kapitoly pokynů zdůrazňují dočasnou povahu přijatelnosti takovýchto opatření podpory; každá stanoví, že taková opatření podpory mohou být odůvodněna jako nouzová reakce na mimořádné napětí na finančních trzích a pouze pokud tyto výjimečné okolnosti potrvají. Pokyny o restrukturalizaci platí pouze pro podporu na restrukturalizaci oznámenou do 31. prosince 2010, zatímco ostatní pokyny nemají stanovené datum konce účinnosti.

| 3. | Tyto pokyny stanoví předpoklady pro dočasnou akceptovatelnost podpory bankám, související s krizí, po 1. lednu 2011. |
| --- | --- |

3.

Tyto pokyny stanoví předpoklady pro dočasnou akceptovatelnost podpory bankám, související s krizí, po 1. lednu 2011.

2.   Trvající použitelnost čl. 61 odst. 3 písm. b) EHP a prodloužení účinnosti pokynů o restrukturalizaci

| 4. | Pokyny Úřadu o podpoře bankám související s krizí, jakož i rozhodnutí o opatřeních pomoci v jednotlivých případech a režimech, které spadají do rozsahu působnosti těchto pokynů, jsou přijímány na právním základě čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP, který ve výjimečných případech dovoluje podporu, která má napravit vážnou poruchu v hospodářství některého státu ESVO. V období, kdy krize byla nejakutnější, byla s ohledem na mimořádné napětí na finančních trzích podmínka existence vážné poruchy bezpochyby naplněna v celém EHP, později bylo toto napětí kombinováno s mimořádnou recesí reálné ekonomiky. |
| --- | --- |

4.

Pokyny Úřadu o podpoře bankám související s krizí, jakož i rozhodnutí o opatřeních pomoci v jednotlivých případech a režimech, které spadají do rozsahu působnosti těchto pokynů, jsou přijímány na právním základě čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP, který ve výjimečných případech dovoluje podporu, která má napravit vážnou poruchu v hospodářství některého státu ESVO. V období, kdy krize byla nejakutnější, byla s ohledem na mimořádné napětí na finančních trzích podmínka existence vážné poruchy bezpochyby naplněna v celém EHP, později bylo toto napětí kombinováno s mimořádnou recesí reálné ekonomiky.

| 5. | Hospodářské oživení, které pomalu začalo na počátku roku 2010, se ve stejném roce oproti očekáváním o něco zrychlilo. I když je oživení v různých státech EHP stále nestabilní a nerovnoměrné, některé státy vykazují mírný nebo dokonce výraznější růst. Kromě toho se ve srovnání se situací před rokem i přes určitá zbývající slabá místa celkově stav bankovního sektoru zlepšil. V důsledku výše uvedeného již není existence vážné poruchy v hospodářstvích států ESVO na rozdíl od dřívějších fází krize samozřejmá. I když si je Úřad vědom těchto trendů, stále se domnívá, že jsou požadavky na schválení státní podpory podle čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP splněny s ohledem na nedávné opětovné napětí na finančních trzích a na riziko širších negativních efektů přelévání, a to z důvodů uvedených v těchto pokynech. |
| --- | --- |

5.

Hospodářské oživení, které pomalu začalo na počátku roku 2010, se ve stejném roce oproti očekáváním o něco zrychlilo. I když je oživení v různých státech EHP stále nestabilní a nerovnoměrné, některé státy vykazují mírný nebo dokonce výraznější růst. Kromě toho se ve srovnání se situací před rokem i přes určitá zbývající slabá místa celkově stav bankovního sektoru zlepšil. V důsledku výše uvedeného již není existence vážné poruchy v hospodářstvích států ESVO na rozdíl od dřívějších fází krize samozřejmá. I když si je Úřad vědom těchto trendů, stále se domnívá, že jsou požadavky na schválení státní podpory podle čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP splněny s ohledem na nedávné opětovné napětí na finančních trzích a na riziko širších negativních efektů přelévání, a to z důvodů uvedených v těchto pokynech.

| 6. | Opětovné napětí na trzích se státními dluhopisy názorně prokazuje trvající volatilitu na finančních trzích. Vysoký stupeň vzájemné propojenosti a závislosti v rámci finančního sektoru ve státech EHP měl za následek obavy trhu z přenosu problému. Vysoká volatilita finančních trhů a nejisté ekonomické vyhlídky odůvodňují zachování možnosti států ESVO trvat na možnosti využít podpůrných opatření souvisejících s krizí na základě čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP jakožto záchranné sítě. |
| --- | --- |

6.

Opětovné napětí na trzích se státními dluhopisy názorně prokazuje trvající volatilitu na finančních trzích. Vysoký stupeň vzájemné propojenosti a závislosti v rámci finančního sektoru ve státech EHP měl za následek obavy trhu z přenosu problému. Vysoká volatilita finančních trhů a nejisté ekonomické vyhlídky odůvodňují zachování možnosti států ESVO trvat na možnosti využít podpůrných opatření souvisejících s krizí na základě čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP jakožto záchranné sítě.

| 7. | Pokyny k bankovnictví, k rekapitalizaci a ke znehodnoceným aktivům, jež stanoví pokyny ke kritériím pro slučitelnost podpory bankám související s krizí na základě čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP – zejm. ve formě vládních záruk, rekapitalizace a záchrany aktiv –, musejí existovat i po 31. prosinci 2010. Zároveň pokyny o restrukturalizaci, které upravují postup po provedení těchto podpůrných opatření, musí být použitelné i po tomto datu. Časová působnost pokynů o restrukturalizaci – jediných z příslušných pokynů, které mají výslovně stanovený den konce účinnosti, 31. prosinec 2010 – by proto měla být rozšířena i na podporu na restrukturalizaci oznámenou do 31. prosince 2011. |
| --- | --- |

7.

Pokyny k bankovnictví, k rekapitalizaci a ke znehodnoceným aktivům, jež stanoví pokyny ke kritériím pro slučitelnost podpory bankám související s krizí na základě čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP – zejm. ve formě vládních záruk, rekapitalizace a záchrany aktiv –, musejí existovat i po 31. prosinci 2010. Zároveň pokyny o restrukturalizaci, které upravují postup po provedení těchto podpůrných opatření, musí být použitelné i po tomto datu. Časová působnost pokynů o restrukturalizaci – jediných z příslušných pokynů, které mají výslovně stanovený den konce účinnosti, 31. prosinec 2010 – by proto měla být rozšířena i na podporu na restrukturalizaci oznámenou do 31. prosince 2011.

| 8. | Uvedené pokyny však musejí být upraveny s ohledem na přípravu na přechod na režim po krizi. Zároveň bude třeba vypracovat nová, trvalá pravidla pro státní podporu při záchraně bank a restrukturalizaci za normálních tržních podmínek, která by měla být, pokud to tržní podmínky umožní, používána od 1. ledna 2012. Trvající potřebu mimořádné státní podpory finančnímu sektoru, odůvodněnou hospodářskou krizí, je potřeba hodnotit s přihlédnutím k tomuto cíli. Je třeba ji řešit stanovením požadavků na slučitelnost takové podpory tak, aby byla zajištěna co nejlepší příprava na záchranu a restrukturalizaci bank na základě čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

8.

Uvedené pokyny však musejí být upraveny s ohledem na přípravu na přechod na režim po krizi. Zároveň bude třeba vypracovat nová, trvalá pravidla pro státní podporu při záchraně bank a restrukturalizaci za normálních tržních podmínek, která by měla být, pokud to tržní podmínky umožní, používána od 1. ledna 2012. Trvající potřebu mimořádné státní podpory finančnímu sektoru, odůvodněnou hospodářskou krizí, je potřeba hodnotit s přihlédnutím k tomuto cíli. Je třeba ji řešit stanovením požadavků na slučitelnost takové podpory tak, aby byla zajištěna co nejlepší příprava na záchranu a restrukturalizaci bank na základě čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP.

3.   Pokrok v procesu ukončování státní podpory

| 9. | Trvající dostupnost opatření podpory podle čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP s přihlédnutím k mimořádným podmínkám na trhu by neměla blokovat proces ukončování dočasných mimořádných opatření podpory ve prospěch bank. Rada pro hospodářské a finanční věci se dne 2. prosince 2009 shodla na nezbytnosti vypracování strategie pro postupné ukončování opatření podpory, které by mělo být transparentní a řádně koordinované mezi členskými státy EU, aby se předešlo negativním efektům přelévání, avšak zároveň by mělo zohlednit rozdílné podmínky v členských státech (7). Závěry dále stanoví, že proces postupného ukončování týkající se různých forem podpory ve prospěch bank by měl začít ukončováním programů vládních záruk, pobídkami zdravým bankám, aby ukončily účast na těchto programech, a vybídnutím ostatních bank, aby řešily svoje slabá místa. |
| --- | --- |

9.

Trvající dostupnost opatření podpory podle čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP s přihlédnutím k mimořádným podmínkám na trhu by neměla blokovat proces ukončování dočasných mimořádných opatření podpory ve prospěch bank. Rada pro hospodářské a finanční věci se dne 2. prosince 2009 shodla na nezbytnosti vypracování strategie pro postupné ukončování opatření podpory, které by mělo být transparentní a řádně koordinované mezi členskými státy EU, aby se předešlo negativním efektům přelévání, avšak zároveň by mělo zohlednit rozdílné podmínky v členských státech (7). Závěry dále stanoví, že proces postupného ukončování týkající se různých forem podpory ve prospěch bank by měl začít ukončováním programů vládních záruk, pobídkami zdravým bankám, aby ukončily účast na těchto programech, a vybídnutím ostatních bank, aby řešily svoje slabá místa.

| 10. | V odstavcích níže Úřad stanoví kroky pro postupné ukončování opatření týkajících se rekapitalizace a znehodnocených aktiv. |
| --- | --- |

10.

V odstavcích níže Úřad stanoví kroky pro postupné ukončování opatření týkajících se rekapitalizace a znehodnocených aktiv.

3.1   Přísnější podmínky hodnocení slučitelnosti vládních záruk podle čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP

| 11. | Od 1. ledna 2011 používá Úřad při hodnocení slučitelnosti vládních záruk podle čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP přísnější podmínky, a to zavedením vyššího poplatku za záruku a požadavku plánu na obnovení životaschopnosti pro příjemce, kteří využívají nové záruky a jejichž celkové nesplacené zaručené závazky překročí určitý limit, jak v absolutním vyjádření, tak i v poměru k celkovým závazkům (8). Pokud se zohlední současný trh, tyto podmínky se zdají nezbytné. Vládní programy záruk tudíž mohou být schváleny do 30. června 2011, na základě níže uvedených podmínek platných pro období od 1. ledna 2011. V první polovině roku 2011 Úřad přehodnotí podmínky pro slučitelnost státní podpory poskytované po 30. červnu 2011. |
| --- | --- |

11.

Od 1. ledna 2011 používá Úřad při hodnocení slučitelnosti vládních záruk podle čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP přísnější podmínky, a to zavedením vyššího poplatku za záruku a požadavku plánu na obnovení životaschopnosti pro příjemce, kteří využívají nové záruky a jejichž celkové nesplacené zaručené závazky překročí určitý limit, jak v absolutním vyjádření, tak i v poměru k celkovým závazkům (8). Pokud se zohlední současný trh, tyto podmínky se zdají nezbytné. Vládní programy záruk tudíž mohou být schváleny do 30. června 2011, na základě níže uvedených podmínek platných pro období od 1. ledna 2011. V první polovině roku 2011 Úřad přehodnotí podmínky pro slučitelnost státní podpory poskytované po 30. červnu 2011.

3.1.1   Podmínky stanovování cen

| 12. | Přístup k vládním zárukám byl zpoplatněn, přičemž poplatek byl stanovován podle doporučení ECB. V případě dluhopisu s dobou splatnosti delší než jeden rok se poplatek skládá z paušálního poplatku ve výši 50 bazických bodů zvýšeného o medián rozpětí swapu úvěrového selhání („CDS“) u pětiletých přednostních pohledávek všech bank, zaznamenaného v období od 1. ledna 2007 do 31. srpna 2008 (9). |
| --- | --- |

12.

Přístup k vládním zárukám byl zpoplatněn, přičemž poplatek byl stanovován podle doporučení ECB. V případě dluhopisu s dobou splatnosti delší než jeden rok se poplatek skládá z paušálního poplatku ve výši 50 bazických bodů zvýšeného o medián rozpětí swapu úvěrového selhání („CDS“) u pětiletých přednostních pohledávek všech bank, zaznamenaného v období od 1. ledna 2007 do 31. srpna 2008 (9).

| 13. | Prvek úvěrového rizika v současném modelu stanovování cen je založen na datech z období před vrcholem krize v roce 2008. Rozdíly rozpětí CDS mezi jednotlivými bankami jsou v současnosti výrazně vyšší než před krizí a pravděpodobně takové i zůstanou. To bylo až do současnosti považované za nezbytné pro usnadnění přístupu bank k externímu financování a tudíž zajištění finanční stability. Avšak není brán v úvahu vývoj finančních trhů během dvou let od 31. srpna 2008, včetně změn úvěruschopnosti bank. A tak zatímco se přístup k tržnímu financování celkově zlepšil, banky, jejichž úvěrový rating byl snížen, stále profitují z ratingového stupně z doby před krizí a ze vnímané úvěruschopnosti. To zvyšuje pravděpodobnost narušování hospodářské soutěže. Je prokázáno, že banky s nízkým ratingem mají ze záruk neúměrný prospěch ve srovnání s bankami s vyšším ratingem, neboť by za běžných okolností kvůli svému nízkému ratingu platily vyšší tržní cenu. |
| --- | --- |

13.

Prvek úvěrového rizika v současném modelu stanovování cen je založen na datech z období před vrcholem krize v roce 2008. Rozdíly rozpětí CDS mezi jednotlivými bankami jsou v současnosti výrazně vyšší než před krizí a pravděpodobně takové i zůstanou. To bylo až do současnosti považované za nezbytné pro usnadnění přístupu bank k externímu financování a tudíž zajištění finanční stability. Avšak není brán v úvahu vývoj finančních trhů během dvou let od 31. srpna 2008, včetně změn úvěruschopnosti bank. A tak zatímco se přístup k tržnímu financování celkově zlepšil, banky, jejichž úvěrový rating byl snížen, stále profitují z ratingového stupně z doby před krizí a ze vnímané úvěruschopnosti. To zvyšuje pravděpodobnost narušování hospodářské soutěže. Je prokázáno, že banky s nízkým ratingem mají ze záruk neúměrný prospěch ve srovnání s bankami s vyšším ratingem, neboť by za běžných okolností kvůli svému nízkému ratingu platily vyšší tržní cenu.

| 14. | Aby tato narušování soutěže byla odstraněna, měl by se cenový systém vládní podpory přiblížit současným tržním podmínkám a lépe odrážet současnou úvěruschopnost jednotlivých bank. Pro toto je de facto zapotřebí, aby byl poplatek za záruku placený přijímající institucí zvýšen. |
| --- | --- |

14.

Aby tato narušování soutěže byla odstraněna, měl by se cenový systém vládní podpory přiblížit současným tržním podmínkám a lépe odrážet současnou úvěruschopnost jednotlivých bank. Pro toto je de facto zapotřebí, aby byl poplatek za záruku placený přijímající institucí zvýšen.

| 15. | Koordinovaný přístup států ESVO by podpořil postupné ukončování programů záruk a zároveň zachoval určitý stupeň flexibility, který by zohlednil různou situaci států ESVO a jejich bank. Úřad za tímto účelem považuje za vhodné zavést minimální zvýšení poplatků za záruky, které by se mělo lišit podle úvěruschopnosti přijímající banky. Rozlišení založené na úvěruschopnosti posiluje cenový signál pro slabší banky, umožňuje lépe přizpůsobit cenu záruky rizikovému profilu přijímající instituce a tudíž zmenšit narušování hospodářské soutěže mezi institucemi a přispět k ochraně rovných tržních podmínek bank na jednotném trhu. |
| --- | --- |

15.

Koordinovaný přístup států ESVO by podpořil postupné ukončování programů záruk a zároveň zachoval určitý stupeň flexibility, který by zohlednil různou situaci států ESVO a jejich bank. Úřad za tímto účelem považuje za vhodné zavést minimální zvýšení poplatků za záruky, které by se mělo lišit podle úvěruschopnosti přijímající banky. Rozlišení založené na úvěruschopnosti posiluje cenový signál pro slabší banky, umožňuje lépe přizpůsobit cenu záruky rizikovému profilu přijímající instituce a tudíž zmenšit narušování hospodářské soutěže mezi institucemi a přispět k ochraně rovných tržních podmínek bank na jednotném trhu.

| 16. | Schválení prodloužení programu záruk (10) na období po 1. lednu 2011 by tudíž vyžadovalo, aby poplatek za státní záruku (11) byl vyšší než podle cenového vzorce doporučeného ECB v říjnu 2008 nejméně






  — | o 20 bazických bodů pro banky s ratingovým stupněm A+ nebo A (12), |
| --- | --- | --- |

16.

Schválení prodloužení programu záruk (10) na období po 1. lednu 2011 by tudíž vyžadovalo, aby poplatek za státní záruku (11) byl vyšší než podle cenového vzorce doporučeného ECB v říjnu 2008 nejméně

—

o 20 bazických bodů pro banky s ratingovým stupněm A+ nebo A (12),

| — | o 30 bazických bodů pro banky s ratingovým stupněm A– (13) a |
| --- | --- |

—

o 30 bazických bodů pro banky s ratingovým stupněm A– (13) a

| — | o 40 bazických bodů pro banky s ratingovým stupněm nižším než A–. Banky bez ratingu budou považovány za banky spadající do kategorie bank s ratingem BBB (14). |
| --- | --- |

—

o 40 bazických bodů pro banky s ratingovým stupněm nižším než A–. Banky bez ratingu budou považovány za banky spadající do kategorie bank s ratingem BBB (14).

| 17. | Státy ESVO by měly možnost jít nad rámec těchto minimálních požadavků při stanovování navýšení poplatku za záruku. Jako další prvek flexibility, který umožní státům ESVO přizpůsobit se podmínkám zvláštních okolností, které panují v jejich finančním sektoru, by Úřad akceptoval i jiný model pro výpočet navýšení poplatku za předpokladu, že může být jednoznačně prokázáno, že tento vzorec povede pro dotčené banky alespoň k minimálnímu navýšení uvedenému výše (15). |
| --- | --- |

17.

Státy ESVO by měly možnost jít nad rámec těchto minimálních požadavků při stanovování navýšení poplatku za záruku. Jako další prvek flexibility, který umožní státům ESVO přizpůsobit se podmínkám zvláštních okolností, které panují v jejich finančním sektoru, by Úřad akceptoval i jiný model pro výpočet navýšení poplatku za předpokladu, že může být jednoznačně prokázáno, že tento vzorec povede pro dotčené banky alespoň k minimálnímu navýšení uvedenému výše (15).

3.1.2   Životaschopnost bank stále závisí na vládních zárukách dluhu

| 18. | Za současné situace ve vývoji tržních podmínek není již přístup k likviditě na trhu pro všechny druhy bank výraznou překážkou, jak tomu bylo v době nejakutnější krize. Proto se zdá být oprávněné zavést různé podmínky pro využívání státních záruk založené na rozsahu, v němž na nich banky závisí. Zatímco omezené využívání by bylo povoleno bez nutnosti dalšího zkoumání, větší využití jak v absolutním vyjádření, tak i v poměru k celkovému objemu závazků banky by mělo za následek nutnost vyhodnocení životaschopnosti jakožto předpokladu pro soulad dalšího prodloužení programů záruk s čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP. Trvalá neschopnost získat výrazný podíl potřebných zdrojů bez vládních záruk může naznačovat nedostatek důvěry v životaschopnost obchodního modelu banky. Je třeba zabránit situaci, kdy banka je silně závislá na programech záruk, které byly vytvořeny pro řešení nebývalých problémů při přístupu k financím, i pokud tyto výjimečné okolnosti pominuly, což by takové bance mohlo umožnit odklad nezbytného strukturálního přizpůsobení. |
| --- | --- |

18.

Za současné situace ve vývoji tržních podmínek není již přístup k likviditě na trhu pro všechny druhy bank výraznou překážkou, jak tomu bylo v době nejakutnější krize. Proto se zdá být oprávněné zavést různé podmínky pro využívání státních záruk založené na rozsahu, v němž na nich banky závisí. Zatímco omezené využívání by bylo povoleno bez nutnosti dalšího zkoumání, větší využití jak v absolutním vyjádření, tak i v poměru k celkovému objemu závazků banky by mělo za následek nutnost vyhodnocení životaschopnosti jakožto předpokladu pro soulad dalšího prodloužení programů záruk s čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP. Trvalá neschopnost získat výrazný podíl potřebných zdrojů bez vládních záruk může naznačovat nedostatek důvěry v životaschopnost obchodního modelu banky. Je třeba zabránit situaci, kdy banka je silně závislá na programech záruk, které byly vytvořeny pro řešení nebývalých problémů při přístupu k financím, i pokud tyto výjimečné okolnosti pominuly, což by takové bance mohlo umožnit odklad nezbytného strukturálního přizpůsobení.

| 19. | Úřad proto považuje za vhodné, aby programy záruk, které mají být prodlouženy na období po 1. lednu 2011, obsahovaly limit pro poměr celkových nesplacených zaručených závazků k celkovým závazkům banky a limit pro absolutní hodnotu zaručených závazků, který, pokud by byl překročen, by měl za následek povinnost předložit hodnocení životaschopnosti. Pro každou banku, jež žádá o státní záruku v rámci programu na financování nového nebo obnoveného dluhu, který má být emitován po 1. lednu 2011 a jehož oba prvky (absolutní a relativní hodnota) (16) udržují nebo zvyšují celkový objem nesplacených zaručených závazků nad tento limit, bude dotčený stát ESVO povinen předložit Úřadu do tří měsíců od poskytnutí záruk vyhodnocení dokládající dlouhodobou životaschopnost banky. |
| --- | --- |

19.

Úřad proto považuje za vhodné, aby programy záruk, které mají být prodlouženy na období po 1. lednu 2011, obsahovaly limit pro poměr celkových nesplacených zaručených závazků k celkovým závazkům banky a limit pro absolutní hodnotu zaručených závazků, který, pokud by byl překročen, by měl za následek povinnost předložit hodnocení životaschopnosti. Pro každou banku, jež žádá o státní záruku v rámci programu na financování nového nebo obnoveného dluhu, který má být emitován po 1. lednu 2011 a jehož oba prvky (absolutní a relativní hodnota) (16) udržují nebo zvyšují celkový objem nesplacených zaručených závazků nad tento limit, bude dotčený stát ESVO povinen předložit Úřadu do tří měsíců od poskytnutí záruk vyhodnocení dokládající dlouhodobou životaschopnost banky.

| 20. | Tento mechanismus se nepoužije na banky, které v rozhodnou dobu již jsou v procesu restrukturalizace nebo jsou povinny předložit plán restrukturalizace nebo v nichž probíhá vyhodnocování životaschopnosti. V takových případech bude poskytnutí dodatečné státní podpory vzato v úvahu v rámci probíhajícího procesu restrukturalizace/vyhodnocování životaschopnosti (17). |
| --- | --- |

20.

Tento mechanismus se nepoužije na banky, které v rozhodnou dobu již jsou v procesu restrukturalizace nebo jsou povinny předložit plán restrukturalizace nebo v nichž probíhá vyhodnocování životaschopnosti. V takových případech bude poskytnutí dodatečné státní podpory vzato v úvahu v rámci probíhajícího procesu restrukturalizace/vyhodnocování životaschopnosti (17).

| 21. | Limit je stanoven jako poměr 5 % nesplacených zaručených závazků k celkovým závazků a jako celková částka zaručeného dluhu ve výši 500 milionů EUR. Stanovení prahové hodnoty je založeno na srovnávací analýze, která dokládá, že velká většina bank, které využívají záruk a v současnosti nemají povinnost restrukturalizace (a dokonce i značná část bank, které tomuto závazku podléhají), se pohybuje výrazně pod touto hodnotou. U malé, avšak nezanedbatelné skupiny bank, která tento limit překračuje, může být přezkoumáno, zda značná závislost na zárukách pro financování naznačuje výraznější strukturální slabost jejich obchodních modelů. Spouštěcí mechanismus představuje pobídku pro zdravé banky, aby zahájily rychlý proces návratu k financování za převážně nebo výhradně nezkreslených tržních podmínek. U všech bank, které procházejí zevrubným vyhodnocením životaschopnosti, bude buď potvrzena jejich dlouhodobá životaschopnost, anebo pochybnosti v tomto ohledu naznačí potřebu řešit nezbytnost dalekosáhlé restrukturalizace. |
| --- | --- |

21.

Limit je stanoven jako poměr 5 % nesplacených zaručených závazků k celkovým závazků a jako celková částka zaručeného dluhu ve výši 500 milionů EUR. Stanovení prahové hodnoty je založeno na srovnávací analýze, která dokládá, že velká většina bank, které využívají záruk a v současnosti nemají povinnost restrukturalizace (a dokonce i značná část bank, které tomuto závazku podléhají), se pohybuje výrazně pod touto hodnotou. U malé, avšak nezanedbatelné skupiny bank, která tento limit překračuje, může být přezkoumáno, zda značná závislost na zárukách pro financování naznačuje výraznější strukturální slabost jejich obchodních modelů. Spouštěcí mechanismus představuje pobídku pro zdravé banky, aby zahájily rychlý proces návratu k financování za převážně nebo výhradně nezkreslených tržních podmínek. U všech bank, které procházejí zevrubným vyhodnocením životaschopnosti, bude buď potvrzena jejich dlouhodobá životaschopnost, anebo pochybnosti v tomto ohledu naznačí potřebu řešit nezbytnost dalekosáhlé restrukturalizace.

| 22. | Pokud jde o obsah hodnocení životaschopnosti, je možné učinit odkaz na pokyny k restrukturalizaci, které stanoví zásady týkající se analýzy situace banky se zaměřením na obnovení dlouhodobé životaschopnosti v plánu restrukturalizace a které se analogicky použijí na případy, kdy příjemce nemá formální povinnost předložit plán restrukturalizace, avšak přesto musí doložit dlouhodobou životaschopnost. Banka bude muset zejména doložit solidnost svojí kapacity financování a v případě potřeby podstoupit zátěžový test likvidity (18). Hodnocení životaschopnosti by rovněž mělo vzít v úvahu všechny faktory specifické pro přijímající finanční instituce (19) nebo pro dotyčný stát ESVO (20) a situaci na jeho finančních trzích, která má dopad na hodnocení životaschopnosti a na orientační hodnotu poměru zaručených závazků k celkovým závazkům. Jako obecné pravidlo platí, že čím významnější je závislost na vládních zárukách a čím více je kombinovaná s využitím jiných forem státní podpory a/nebo s nízkou úvěruschopností (21), tím více lze usuzovat na nutnost provedení změn v obchodním modelu za účelem dosažení dlouhodobé životaschopnosti. |
| --- | --- |

22.

Pokud jde o obsah hodnocení životaschopnosti, je možné učinit odkaz na pokyny k restrukturalizaci, které stanoví zásady týkající se analýzy situace banky se zaměřením na obnovení dlouhodobé životaschopnosti v plánu restrukturalizace a které se analogicky použijí na případy, kdy příjemce nemá formální povinnost předložit plán restrukturalizace, avšak přesto musí doložit dlouhodobou životaschopnost. Banka bude muset zejména doložit solidnost svojí kapacity financování a v případě potřeby podstoupit zátěžový test likvidity (18). Hodnocení životaschopnosti by rovněž mělo vzít v úvahu všechny faktory specifické pro přijímající finanční instituce (19) nebo pro dotyčný stát ESVO (20) a situaci na jeho finančních trzích, která má dopad na hodnocení životaschopnosti a na orientační hodnotu poměru zaručených závazků k celkovým závazkům. Jako obecné pravidlo platí, že čím významnější je závislost na vládních zárukách a čím více je kombinovaná s využitím jiných forem státní podpory a/nebo s nízkou úvěruschopností (21), tím více lze usuzovat na nutnost provedení změn v obchodním modelu za účelem dosažení dlouhodobé životaschopnosti.

| 23. | Mechanismus, který bude mít za následek povinnost předložit hodnocení životaschopnosti, předává signál, že banky se musí připravit na návrat k normálním tržním mechanismům bez státní podpory v souvislosti s tím, jak se finanční sektor postupně dostává z krizových podmínek a představuje pobídku pro jednotlivé instituce, aby zmenšily závislost na vládních zárukách nebo se jejich využití zcela zdržely. Současně umožňuje dostatečnou flexibilitu, aby bylo možné řádně vzít úvahu potenciálně různorodé podmínky, které mají vliv na situaci různých bank nebo vnitrostátních finančních trhů, a rovněž zohledňuje možnost celkového zhoršení finanční stability, což v této fázi nemůže být s ohledem na přetrvávající nestabilitu při oživování finančních trhů vyloučeno. |
| --- | --- |

23.

Mechanismus, který bude mít za následek povinnost předložit hodnocení životaschopnosti, předává signál, že banky se musí připravit na návrat k normálním tržním mechanismům bez státní podpory v souvislosti s tím, jak se finanční sektor postupně dostává z krizových podmínek a představuje pobídku pro jednotlivé instituce, aby zmenšily závislost na vládních zárukách nebo se jejich využití zcela zdržely. Současně umožňuje dostatečnou flexibilitu, aby bylo možné řádně vzít úvahu potenciálně různorodé podmínky, které mají vliv na situaci různých bank nebo vnitrostátních finančních trhů, a rovněž zohledňuje možnost celkového zhoršení finanční stability, což v této fázi nemůže být s ohledem na přetrvávající nestabilitu při oživování finančních trhů vyloučeno.

4.   Odstranění rozdílu mezi zdravými bankami a bankami v problémech pro účely předložení plánu restrukturalizace

| 24. | Úřad na začátku krize stanovil rozdíl mezi finančními institucemi v problémech / nezdravými finančními institucemi a v zásadě zdravými finančními institucemi, tj. finančními institucemi, které trpěly v důsledku vnitřních, strukturálních problémů, spojených např. s jejich konkrétním obchodním modelem nebo investiční strategií, a finančními institucemi, jejichž problémy měly co do činění pouze a především s extrémní situací během finanční krize, spíše než se stavem jejich obchodního modelu, neefektivností nebo nadměrným podstupováním rizika. Rozdíl je konkrétně definován na základě řady indikátorů stanovených v pokynech k rekapitalizaci: kapitálová přiměřenost, aktuální rozpětí swapů úvěrového selhání, aktuální rating banky a jeho výhled, a mj. relativní objem rekapitalizace. Pokud se týká posledně uvedeného faktoru, považuje Úřad podporu obdrženou ve formě rekapitalizace a opatření na záchranu aktiv o velikosti více než 2 % rizikově vážených aktiv za indikátor pro rozlišení mezi bankami v zásadě zdravými a bankami v problémech. Rekapitalizace banky v problémech má za následek povinnost předložit Úřadu plán restrukturalizace, zatímco v případě rekapitalizace zdravé banky je to povinnost předložit plán životaschopnosti. |
| --- | --- |

24.

Úřad na začátku krize stanovil rozdíl mezi finančními institucemi v problémech / nezdravými finančními institucemi a v zásadě zdravými finančními institucemi, tj. finančními institucemi, které trpěly v důsledku vnitřních, strukturálních problémů, spojených např. s jejich konkrétním obchodním modelem nebo investiční strategií, a finančními institucemi, jejichž problémy měly co do činění pouze a především s extrémní situací během finanční krize, spíše než se stavem jejich obchodního modelu, neefektivností nebo nadměrným podstupováním rizika. Rozdíl je konkrétně definován na základě řady indikátorů stanovených v pokynech k rekapitalizaci: kapitálová přiměřenost, aktuální rozpětí swapů úvěrového selhání, aktuální rating banky a jeho výhled, a mj. relativní objem rekapitalizace. Pokud se týká posledně uvedeného faktoru, považuje Úřad podporu obdrženou ve formě rekapitalizace a opatření na záchranu aktiv o velikosti více než 2 % rizikově vážených aktiv za indikátor pro rozlišení mezi bankami v zásadě zdravými a bankami v problémech. Rekapitalizace banky v problémech má za následek povinnost předložit Úřadu plán restrukturalizace, zatímco v případě rekapitalizace zdravé banky je to povinnost předložit plán životaschopnosti.

| 25. | Původním důvodem pro toto rozlišení a pro stanovení řady indikátorů, včetně hranice 2 % rizikově vážených aktiv banky, byla obava, že kapitálové potřeby v důsledku oslabení, vyššího očekávání trhů, pokud jde o úroveň kapitálu bank, a dočasných obtíží při získávání kapitálu na trzích by jinak vedly k tomu, že zdravé banky sníží objem úvěrů poskytovaný reálné ekonomice, aby se vyhnuly povinnosti předkládat plán restrukturalizace, pokud využijí státních zdrojů. V současnosti se však bankovní sektor setkává s menšími obtížemi při získávání kapitálu na trzích nebo mj. prostřednictvím nerozdělených zisků (22), a může tudíž uspokojit svoje kapitálové potřeby, aniž by využíval státní podporu (23). Objem kapitálu, který finanční instituce získaly na trhu, se během let 2009 a 2010 výrazně zvýšil, což ukázalo, že došlo k obnovení přístupu finančních institucí ke kapitálovým trhům, jakož i k anticipaci nových regulatorních požadavků (24). |
| --- | --- |

25.

Původním důvodem pro toto rozlišení a pro stanovení řady indikátorů, včetně hranice 2 % rizikově vážených aktiv banky, byla obava, že kapitálové potřeby v důsledku oslabení, vyššího očekávání trhů, pokud jde o úroveň kapitálu bank, a dočasných obtíží při získávání kapitálu na trzích by jinak vedly k tomu, že zdravé banky sníží objem úvěrů poskytovaný reálné ekonomice, aby se vyhnuly povinnosti předkládat plán restrukturalizace, pokud využijí státních zdrojů. V současnosti se však bankovní sektor setkává s menšími obtížemi při získávání kapitálu na trzích nebo mj. prostřednictvím nerozdělených zisků (22), a může tudíž uspokojit svoje kapitálové potřeby, aniž by využíval státní podporu (23). Objem kapitálu, který finanční instituce získaly na trhu, se během let 2009 a 2010 výrazně zvýšil, což ukázalo, že došlo k obnovení přístupu finančních institucí ke kapitálovým trhům, jakož i k anticipaci nových regulatorních požadavků (24).

| 26. | Zdá se tedy, že rozlišování mezi zdravými bankami a bankami v problémech již není relevantní pro určení, které banky by měly s Úřadem projednat svoji restrukturalizaci. Následně by banky využívající i v roce 2011 státní podpory pro získání kapitálu nebo pro opatření na záchranu aktiv měly mít povinnost předložit Úřadu plán restrukturalizace, který prokáže odhodlání banky vynaložit nezbytné úsilí o restrukturalizaci a návrat bez zbytečného odkladu k životaschopnému stavu. Proto bude po 1. lednu 2011 vyžadován plán restrukturalizace od každého příjemce nové rekapitalizace nebo opatření na záchranu aktiv (25). |
| --- | --- |

26.

Zdá se tedy, že rozlišování mezi zdravými bankami a bankami v problémech již není relevantní pro určení, které banky by měly s Úřadem projednat svoji restrukturalizaci. Následně by banky využívající i v roce 2011 státní podpory pro získání kapitálu nebo pro opatření na záchranu aktiv měly mít povinnost předložit Úřadu plán restrukturalizace, který prokáže odhodlání banky vynaložit nezbytné úsilí o restrukturalizaci a návrat bez zbytečného odkladu k životaschopnému stavu. Proto bude po 1. lednu 2011 vyžadován plán restrukturalizace od každého příjemce nové rekapitalizace nebo opatření na záchranu aktiv (25).

| 27. | Při posuzování potřeb restrukturalizace bank vezme Úřad v úvahu specifickou situaci každé instituce, míru, v níž je tato restrukturalizace nezbytná na obnovení životaschopnosti bez další státní podpory, jakož i předchozí závislost na státní podpoře. Jako obecné pravidlo platí, že čím větší je závislost na státní podpoře, tím více lze usuzovat na nutnost provedení hloubkové restrukturalizace za účelem obnovení dlouhodobé životaschopnosti. Kromě toho individuální hodnocení vezme v úvahu specifickou situaci na trzích a v případě závažného šoku ohrožujícího finanční stabilitu v jednom nebo více státech ESVO použije rámec restrukturalizace patřičně flexibilním způsobem. |
| --- | --- |

27.

Při posuzování potřeb restrukturalizace bank vezme Úřad v úvahu specifickou situaci každé instituce, míru, v níž je tato restrukturalizace nezbytná na obnovení životaschopnosti bez další státní podpory, jakož i předchozí závislost na státní podpoře. Jako obecné pravidlo platí, že čím větší je závislost na státní podpoře, tím více lze usuzovat na nutnost provedení hloubkové restrukturalizace za účelem obnovení dlouhodobé životaschopnosti. Kromě toho individuální hodnocení vezme v úvahu specifickou situaci na trzích a v případě závažného šoku ohrožujícího finanční stabilitu v jednom nebo více státech ESVO použije rámec restrukturalizace patřičně flexibilním způsobem.

| 28. | Skutečnost, že plán restrukturalizace je vyžadován od bank, které využívají strukturální podporu (tj. rekapitalizaci a/nebo opatření na záchranu aktiv) – přičemž se současně uznává, že pouhé využití finančních záruk by nemělo za následek povinnost předložit plán restrukturalizace –, představuje signál, že banky se musejí připravit na návrat k normálnímu tržnímu mechanismu bez státní podpory v souvislosti s tím, jak se finanční sektor postupně vymaňuje z krizových podmínek. Představuje pobídku pro jednotlivé instituce, které stále ještě potřebují podporu, aby urychlily nezbytnou restrukturalizaci. Současně umožňuje dostatečnou flexibilitu, aby byly dostatečně zohledněny možné různorodé okolnosti, které mají vliv na situaci jednotlivých bank nebo vnitrostátních finančních trhů. Rovněž bere v úvahu možnost celkového zhoršení situace, pokud jde o finanční stabilitu, nebo takového zhoršení, které by se týkalo pouze jednotlivé země, což s ohledem na přetrvávající nestabilitu finančních trhů v současnosti nemůže být vyloučeno. |
| --- | --- |

28.

Skutečnost, že plán restrukturalizace je vyžadován od bank, které využívají strukturální podporu (tj. rekapitalizaci a/nebo opatření na záchranu aktiv) – přičemž se současně uznává, že pouhé využití finančních záruk by nemělo za následek povinnost předložit plán restrukturalizace –, představuje signál, že banky se musejí připravit na návrat k normálnímu tržnímu mechanismu bez státní podpory v souvislosti s tím, jak se finanční sektor postupně vymaňuje z krizových podmínek. Představuje pobídku pro jednotlivé instituce, které stále ještě potřebují podporu, aby urychlily nezbytnou restrukturalizaci. Současně umožňuje dostatečnou flexibilitu, aby byly dostatečně zohledněny možné různorodé okolnosti, které mají vliv na situaci jednotlivých bank nebo vnitrostátních finančních trhů. Rovněž bere v úvahu možnost celkového zhoršení situace, pokud jde o finanční stabilitu, nebo takového zhoršení, které by se týkalo pouze jednotlivé země, což s ohledem na přetrvávající nestabilitu finančních trhů v současnosti nemůže být vyloučeno.

5.   Časová působnost, obecný výhled

| 29. | Trvající použitelnost čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP a prodloužení účinnosti pokynů k restrukturalizaci se vztahuje na období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (26). Toto prodloužení účinnosti za změněných podmínek by mělo být chápáno rovněž v souvislosti s postupným přechodem ke stálejšímu režimu pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci bank na základě čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, který by se, pokud to tržní podmínky umožní, měl použít od 1. ledna 2012. |
| --- | --- |

29.

Trvající použitelnost čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP a prodloužení účinnosti pokynů k restrukturalizaci se vztahuje na období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (26). Toto prodloužení účinnosti za změněných podmínek by mělo být chápáno rovněž v souvislosti s postupným přechodem ke stálejšímu režimu pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci bank na základě čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, který by se, pokud to tržní podmínky umožní, měl použít od 1. ledna 2012.

---

(1)  Pravidla pro uplatňování a výklad článků 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, která byla přijata a vydána Kontrolním úřadem ESVO dne 19. ledna 1994, zveřejněná v Úř. věst. L 231, 3.9.1994, s. 1. a dodatku EHP č. 32, 3.9.1994, s. 1. Pokyny byly naposledy novelizované dne 17. prosince 2008 („pokyny ke státní podpoře“). Aktualizované znění pokynů pro státní podporu je k dispozici na internetové stránce Kontrolního úřadu:

http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(2)  Pro lepší přehlednost jsou „finanční instituce“ v tomto dokumentu označovány jednoduše jako „banky“.

(3)  Rozhodnutí 28/09/KOL z 29.1.2009.

(4)  Rozhodnutí 28/09/KOL z 29.1.2009.

(5)  Rozhodnutí 191/09/KOL z 22.4.2009.

(6)  Rozhodnutí 472/09/KOL z 25.11.2009.

(7)  Tyto závěry schválila Evropská rada na svém zasedání dne 11. prosince 2009. Obdobně Evropský parlament trval ve svém usnesení ze dne 9. března 2010 ke Zprávě o politice hospodářské soutěže za rok 2008

(http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P7-TA-2010-0050) na tom, aby státní podpora finančním institucím nebyla nepřiměřeně prodlužována a aby byly co nejdříve vypracovány strategie ukončení podpory.

(8)  Přičemž ustanovení o pružnosti umožňuje přehodnocení situace a přiměřená nápravná opatření v případě závažného nového šoku na finančních trzích v celém EHP nebo v jednom nebo více členských státech ESVO.

(9)  Viz http://www.ecb.int/pub/pdf/other/recommendations_on_guaranteesen.pdf.

(10)  U jednotlivých oznámení vládních záruk mimo program bude v zásadě zapotřebí podobný poplatek za záruku. Pokud příjemce musí plnit povinnosti restrukturalizace a v závislosti na specifických okolnostech bude odůvodněný nižší poplatek, bude tuto odchylku třeba vzít v úvahu při celkovém hodnocení restrukturalizace a opatření nezbytných pro minimalizaci narušení hospodářské soutěže.

(11)  Včetně záruk pokrývajících závazky na období 1 roku nebo kratší.

(12)  Nebo A1 a A2 podle použitého ratingového systému.

(13)  Nebo A3 podle použitého ratingového systému.

(14)  V případě odlišného hodnocení různými ratingovými agenturami bude relevantním ratingem pro výpočet zvýšení poplatku vyšší rating. Dobou rozhodnou pro rating při stanovování poplatku za záruku je den, kdy byla pro určitou emisi dluhopisů příjemce poskytnuta záruka.

(15)  Např. aktualizace referenčního období CDS stanovená v doporučení ECB z října 2008, která prokazatelně vede k nárůstu o nejméně 20 bazických bodů u bank s ratingovým stupněm A+ a A, 30 bazických bodů u bank s ratingovým stupněm A– a 40 bazických bodů u bank s ratingovým stupněm nižším než A–.

(16)  Toto hodnocení bude provedeno, pokud stát ESVO obdrží žádost o schválení záruk za emisi nového nebo obnoveného dluhu od 1. ledna 2011 a bude obsahovat informace o výši dluhu pokryté požadovanými zárukami, jakož i o nesplacených zaručených závazcích v poměru k celkovým závazkům/bilanční sumě v rozhodném období. Nesplacené závazky, které překračují limit kvůli emisi před 1. lednem 2011, nebudou mít za následek povinnost předložit hodnocení životaschopnosti, pokud banka nevyužije možnost emise nového dluhu a pokud objem zaručených závazků zůstane nad stanovenou hranicí.

(17)  Např. pokud banka již prochází procesem vyhodnocování životaschopnosti kvůli rekapitalizaci a limit pro záruky je překročen, musí být vyhodnocování rozšířeno tak, aby zahrnovalo i důvody, proč banka i nadále spoléhá na státní záruky, obsahovalo test likvidity a analyzovalo, zda a v jakém rozsahu se předpokládá další využití státních záruk.

(18)  Pokyny k restrukturalizaci, bod 8 a oddíl 2, rovněž s odkazem na související oddíly v bodu 40 pokynů k rekapitalizaci a přílohu V pokynů ke znehodnoceným aktivům.

(19)  Včetně např. vyššího poměru zaručených dluhů, který je vysvětlen zvláštním úsilím o udržení nebo zvýšení úvěrování reálné ekonomiky ve veřejném zájmu a s podporou dotčeného státu ESVO za předpokladu, že takovéto jednání je slučitelné se společným trhem.

(20)  Při řádném zohlednění makroekonomické situace daného státu ESVO celkově a zejména takových prvků jako je např. úvěrové riziko státu, které mají přímý dopad na podmínky přístupu bank sídlících v daném státě ESVO k finančním prostředkům.

(21)  Vyjádřené ratingovým stupněm příjemce nebo rozpětím CDS.

(22)  Banky se za účelem zvýšení kapitálových rezerv rozhodly prodat nestrategická aktiva, jako např. majetkové účasti na jiných podnicích, nebo se zaměřily na určité geografické oblasti. K tomuto bodu viz Evropská centrální banka, EU Banking Sector Stability, září 2010.

(23)  Podle Evropské centrální banky se celkový ukazatel kapitálové solventnosti bank během roku 2009 podstatně zvýšil ve všech členských státech EU. Kromě toho vyplývá z informací vzorku velkých bank v Evropské unii, že se nadále zlepšoval ukazatel kapitálové přiměřenosti i v první polovině roku 2010, což bylo umožněno růstem nerozděleného zisku, jakož i dalším soukromým získáváním kapitálu a veřejnými kapitálovými injekcemi v případě některých bank. Viz Evropská centrální banka: EU Banking Sector Stability, září 2010.

(24)  Budoucí právní rámec vypracovaný Basilejským výborem pro bankovní dohled, tzv. Basilej III, stanoví harmonogram pro provádění nových pravidel o kapitálových požadavcích, které by bankám měly umožnit uspokojit za určitou dobu nové potřeby kapitálu. V této souvislosti je zajímavé poznamenat, že zaprvé většina největších bank v Evropské unii posílila během uplynulých dvou let svoje kapitálové rezervy, aby zvýšila svoji schopnost absorbovat ztráty, a zadruhé by ostatní banky v Evropské unii měly mít dostatek času (až do roku 2019), aby zvýšily svoje kapitálové rezervy pomocí mj. nerozděleného zisku. Je třeba rovněž poznamenat, že „přechodná opatření“ stanovená novým právním rámcem upravují ochranu předchozího stavu do 1. ledna 2018 pro existující kapitálové injekce poskytnuté veřejným sektorem. Kromě toho kvantitativní posouzení dopadů provedené Basilejským výborem a potvrzené výpočty Komise uvádí spíše mírný dopad na úvěrovou činnost bank. Neočekává se proto, že nové kapitálové požadavky budou mít dopad na návrh obsažený v těchto pokynech.

(25)  Toto se použije na všechny rekapitalizace nebo opatření na záchranu aktiv bez ohledu na to, zda se jedná o individuální opatření nebo zda byla opatření poskytnuta v rámci určitého programu.

(26)  Stávající nebo nové plány podpory bankám (bez ohledu na to, které nástroje podpory obsahují: záruky, rekapitalizaci, likviditu, záchranu aktiv, další) budou prodlouženy/schváleny pouze na šest měsíců, aby umožnily další přizpůsobení, pokud to bude nezbytné, a to v polovině roku 2011.

---

Opravy

| 15.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 332/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 332/26

---

Oprava prováděcího nařízení Rady (EU) č. 400/2010 ze dne 26. dubna 2010, kterým se konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1858/2005 na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky rozšiřuje na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z Korejské republiky, a kterým se ukončuje šetření týkající se dovozu výrobků zasílaných z Malajsie

(
  Úřední věstník Evropské unie L 117 ze dne 11. května 2010
  )

Strana 11, Článek 1, tabulka, druhý sloupec „Společnost“, čtvrtý řádek

místo:

„Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan“,

má být:

„Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan“.

---