# Euroopan unionin L 292/2011

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2011.292.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 292 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 54. vuosikerta10. marraskuuta 2011 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2011.292.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 292

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

54. vuosikerta10. marraskuuta 2011

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1134/2011, annettu 9 päivänä marraskuuta 2011, tehoaineen sinidonietyyli hyväksynnän uusimatta jättämisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1135/2011, annettu 9 päivänä marraskuuta 2011, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnissa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 791/2011 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnilla Malesiasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, koskevan tutkimuksen vireillepanosta ja kyseisen tuonnin kirjaamisvelvoitteesta | 4 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1136/2011, annettu 9 päivänä marraskuuta 2011, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 8 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1137/2011, annettu 9 päivänä marraskuuta 2011, täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 markkinointivuodeksi 2011/12 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta | 10 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1134/2011, annettu 9 päivänä marraskuuta 2011, tehoaineen sinidonietyyli hyväksynnän uusimatta jättämisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta (
  1
  )

1

1

*

Komission asetus (EU) N:o 1135/2011, annettu 9 päivänä marraskuuta 2011, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnissa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 791/2011 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnilla Malesiasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, koskevan tutkimuksen vireillepanosta ja kyseisen tuonnin kirjaamisvelvoitteesta

4

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1136/2011, annettu 9 päivänä marraskuuta 2011, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

8

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1137/2011, annettu 9 päivänä marraskuuta 2011, täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 markkinointivuodeksi 2011/12 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

10

| | | IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 472/09/KOL, tehty 25 päivänä marraskuuta 2009, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 75. kerran lisäämällä uusi luku elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella | 12 |

IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 472/09/KOL, tehty 25 päivänä marraskuuta 2009, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 75. kerran lisäämällä uusi luku elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella

12

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan komission asetus (EU) N:o 1063/2010, annettu 18 päivänä marraskuuta 2010, tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2454/93 muuttamisesta (EUVL L 307, 23.11.2010) | 26 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan komission asetus (EU) N:o 1063/2010, annettu 18 päivänä marraskuuta 2010, tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2454/93 muuttamisesta (EUVL L 307, 23.11.2010)

(EUVL L 307, 23.11.2010)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 10.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 292/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 292/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1134/2011,

annettu 9 päivänä marraskuuta 2011,

tehoaineen sinidonietyyli hyväksynnän uusimatta jättämisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (1) ja erityisesti sen 20 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sinidonietyyli-tehoaine sisällytettiin kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (2) liitteeseen I ajanjaksoksi, joka päättyy 30 päivänä syyskuuta 2012. |
| --- | --- |

(1)

Sinidonietyyli-tehoaine sisällytettiin kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (2) liitteeseen I ajanjaksoksi, joka päättyy 30 päivänä syyskuuta 2012.

| (2) | Jotta hakijat voisivat valmistella hakemuksiaan ja komissio arvioida kyseiset hakemukset ja tehdä niitä koskevat päätökset, sisällyttämisen voimassaoloa jatkettiin 31 päivään joulukuuta 2015 neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee tiettyjen tehoaineiden liitteeseen I sisällyttämisen voimassaolon päättymispäiviä 10 päivänä marraskuuta 2010 annetulla komission direktiivillä 2010/77/EU (3). |
| --- | --- |

(2)

Jotta hakijat voisivat valmistella hakemuksiaan ja komissio arvioida kyseiset hakemukset ja tehdä niitä koskevat päätökset, sisällyttämisen voimassaoloa jatkettiin 31 päivään joulukuuta 2015 neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee tiettyjen tehoaineiden liitteeseen I sisällyttämisen voimassaolon päättymispäiviä 10 päivänä marraskuuta 2010 annetulla komission direktiivillä 2010/77/EU (3).

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 78 artiklan 3 kohdan mukaisesti aine sisällytettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta hyväksyttyjen tehoaineiden luettelon osalta 25 päivänä toukokuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (4) liitteessä olevaan A osaan, ja sitä on pidettävä asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla hyväksyttynä. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 78 artiklan 3 kohdan mukaisesti aine sisällytettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta hyväksyttyjen tehoaineiden luettelon osalta 25 päivänä toukokuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (4) liitteessä olevaan A osaan, ja sitä on pidettävä asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla hyväksyttynä.

| (4) | Komissio ei kuitenkaan saanut yhtään kyseistä tehoainetta koskevaa hakemusta, ja hakemusten jättämisen määräaika, josta säädetään tehoaineiden toisen ryhmän neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämisen uusimista koskevan menettelyn vahvistamisesta ja kyseisiä aineita koskevan luettelon laatimisesta 7 päivänä joulukuuta 2010 annetun komission asetuksen (EU) N:o 1141/2010 (5) 4 artiklan 1 kohdassa, on päättynyt. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ei kuitenkaan saanut yhtään kyseistä tehoainetta koskevaa hakemusta, ja hakemusten jättämisen määräaika, josta säädetään tehoaineiden toisen ryhmän neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämisen uusimista koskevan menettelyn vahvistamisesta ja kyseisiä aineita koskevan luettelon laatimisesta 7 päivänä joulukuuta 2010 annetun komission asetuksen (EU) N:o 1141/2010 (5) 4 artiklan 1 kohdassa, on päättynyt.

| (5) | Sen vuoksi kyseisen tehoaineen hyväksyntää ei pitäisi uusia, ja tehoaine olisi poistettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä olevasta A osasta siitä päivästä, jona tehoaineen hyväksynnän voimassaolo olisi päättynyt, jollei sitä olisi jatkettu direktiivillä 2010/77/EU. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi kyseisen tehoaineen hyväksyntää ei pitäisi uusia, ja tehoaine olisi poistettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä olevasta A osasta siitä päivästä, jona tehoaineen hyväksynnän voimassaolo olisi päättynyt, jollei sitä olisi jatkettu direktiivillä 2010/77/EU.

| (6) | Tämä asetus ei rajoita kyseistä ainetta koskevan hakemuksen toimittamista asetuksen (EY) N:o 1107/2009 7 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(6)

Tämä asetus ei rajoita kyseistä ainetta koskevan hakemuksen toimittamista asetuksen (EY) N:o 1107/2009 7 artiklan nojalla.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksynnän uusimatta jättäminen

Sinidonietyyli-tehoaineen hyväksyntää ei uusita.

2 artikla

Siirtymäaika

Jäsenvaltioiden sinidonietyyliä sisältäville kasvinsuojeluaineille myöntämien siirtymäaikojen on päätyttävä viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2013 olemassa olevien varastojen myynnin ja jakelun osalta ja 31 päivänä maaliskuuta 2014 niiden hävittämisen, varastoinnin ja käytön osalta.

3 artikla

Toimeenpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttaminen

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä oleva A osa tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

4 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä marraskuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1.

2

(3)  EUVL L 293, 11.11.2010, s. 48.

3

(4)  EUVL L 153, 11.6.2011, s. 1.

4

(5)  EUVL L 322, 8.12.2010, s. 10.

5

---

LIITE

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä olevassa A osassa korvataan rivi 33 seuraavasti:

| Nro | Nimi, tunnistenumero | IUPAC-nimi | Puhtaus (1) | Hyväksymispäivä | Hyväksynnän päättymispäivä | Erityiset säännökset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”33 | Sinidonietyyli
  CAS-numero 142891-20-1
  CIPAC-numero 598 | (Z)-etyyli 2-kloro-3-[2-kloro-5-(sykloheks-1-eeni-1,2-dikarboksimido)fenyyli]akrylaatti | 940 g/kg | 1. lokakuuta 2002 | 30. syyskuuta 2012 | Lupa voidaan myöntää ainoastaan rikkakasvien torjunta-aineena käyttöä varten.
  Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 19. huhtikuuta 2002 valmiiksi saadun sinidonietyyliä koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II. Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota






  — | pohjavesien mahdolliseen saastumiseen, jos tehoainetta käytetään alueilla, joilla on herkkä maaperä (esim. neutraali tai korkea pH) ja/tai epäsuotuisat ilmasto-olot, |

Nro

Nimi, tunnistenumero

IUPAC-nimi

Puhtaus (1)

Hyväksymispäivä

Hyväksynnän päättymispäivä

Erityiset säännökset

”33

Sinidonietyyli

CAS-numero 142891-20-1

CIPAC-numero 598

(Z)-etyyli 2-kloro-3-[2-kloro-5-(sykloheks-1-eeni-1,2-dikarboksimido)fenyyli]akrylaatti

940 g/kg

1. lokakuuta 2002

30. syyskuuta 2012

Lupa voidaan myöntää ainoastaan rikkakasvien torjunta-aineena käyttöä varten.

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 19. huhtikuuta 2002 valmiiksi saadun sinidonietyyliä koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II. Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota

—

pohjavesien mahdolliseen saastumiseen, jos tehoainetta käytetään alueilla, joilla on herkkä maaperä (esim. neutraali tai korkea pH) ja/tai epäsuotuisat ilmasto-olot,

| — | vesieliöiden suojeluun. |
| --- | --- |

—

vesieliöiden suojeluun.

Lupaedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä riskinhallintatoimenpiteitä.”

---

(1)  Lisätietoja tehoaineiden tunnistuksesta ja spesifikaatiosta annetaan niitä koskevissa tarkastelukertomuksissa.

1

---

| 10.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 292/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 292/4

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1135/2011,

annettu 9 päivänä marraskuuta 2011,

tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnissa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 791/2011 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnilla Malesiasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, koskevan tutkimuksen vireillepanosta ja kyseisen tuonnin kirjaamisvelvoitteesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 3 ja 5 kohdan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   PYYNTÖ

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, on vastaanottanut perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisen pyynnön tutkia tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä ja asettaa kirjaamisvelvoite tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnille Malesiasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, on vastaanottanut perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisen pyynnön tutkia tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä ja asettaa kirjaamisvelvoite tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnille Malesiasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia.

| (2) | Pyynnön esitti 27 päivänä syyskuuta 2011 neljä lasikuidusta seulakankaita valmistavaa unionin tuottajaa: Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras ”Stikla Skiedra” AS ja Vitrulan Technical Textiles GmbH. |
| --- | --- |

(2)

Pyynnön esitti 27 päivänä syyskuuta 2011 neljä lasikuidusta seulakankaita valmistavaa unionin tuottajaa: Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras ”Stikla Skiedra” AS ja Vitrulan Technical Textiles GmbH.

B.   TUOTE

| (3) | Tuotteet, joiden osalta toimenpiteitä mahdollisesti kierretään, ovat Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 kuuluvat lasikuidusta valmistetut seulakankaat, joiden silmäkoko on sekä pituudeltaan että leveydeltään suurempi kuin 1,8 mm ja jotka painavat enemmän kuin 35 g/m2, lasikuituvahvikekiekkoja (fibreglass discs) lukuun ottamatta, jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’. |
| --- | --- |

(3)

Tuotteet, joiden osalta toimenpiteitä mahdollisesti kierretään, ovat Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 kuuluvat lasikuidusta valmistetut seulakankaat, joiden silmäkoko on sekä pituudeltaan että leveydeltään suurempi kuin 1,8 mm ja jotka painavat enemmän kuin 35 g/m2, lasikuituvahvikekiekkoja (fibreglass discs) lukuun ottamatta, jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’.

| (4) | Tutkimuksen kohteena oleva tuote on sama kuin johdanto-osan edellisessä kappaleessa määritelty mutta Malesiasta tuotu tuote, riippumatta siitä, onko sen ilmoitettu olevan peräisin Malesiasta, joka luokitellaan tällä hetkellä samoihin CN-koodeihin kuin tarkasteltavana oleva tuote. |
| --- | --- |

(4)

Tutkimuksen kohteena oleva tuote on sama kuin johdanto-osan edellisessä kappaleessa määritelty mutta Malesiasta tuotu tuote, riippumatta siitä, onko sen ilmoitettu olevan peräisin Malesiasta, joka luokitellaan tällä hetkellä samoihin CN-koodeihin kuin tarkasteltavana oleva tuote.

C.   VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET

| (5) | Nyt voimassa olevat toimenpiteet, joita mahdollisesti kierretään, ovat neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 791/2011 (2) käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(5)

Nyt voimassa olevat toimenpiteet, joita mahdollisesti kierretään, ovat neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 791/2011 (2) käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä.

D.   PERUSTEET

| (6) | Pyyntöön sisältyy riittävä alustava näyttö siitä, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnissa käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä kierretään uudelleenlastaamalla lasikuidusta valmistetut seulakankaat Malesiassa.
  Esitetty näyttö on seuraava: |
| --- | --- |

(6)

Pyyntöön sisältyy riittävä alustava näyttö siitä, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnissa käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä kierretään uudelleenlastaamalla lasikuidusta valmistetut seulakankaat Malesiassa.

Esitetty näyttö on seuraava:

| (7) | Pyynnössä osoitetaan, että Kiinan kansantasavallasta ja Malesiasta unioniin suuntautuvan vientikaupan rakenne on muuttunut merkittävästi sen jälkeen, kun tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat toimenpiteet otettiin käyttöön, ja ettei muutokseen ole muuta perusteltua syytä kuin tullin käyttöönotto. |
| --- | --- |

(7)

Pyynnössä osoitetaan, että Kiinan kansantasavallasta ja Malesiasta unioniin suuntautuvan vientikaupan rakenne on muuttunut merkittävästi sen jälkeen, kun tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat toimenpiteet otettiin käyttöön, ja ettei muutokseen ole muuta perusteltua syytä kuin tullin käyttöönotto.

| (8) | Tämä muutos kaupan rakenteessa näyttää johtuvan siitä, että tiettyjä Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia lasikuidusta valmistettujen seulakankaita kuljetetaan unioniin Malesian kautta. |
| --- | --- |

(8)

Tämä muutos kaupan rakenteessa näyttää johtuvan siitä, että tiettyjä Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia lasikuidusta valmistettujen seulakankaita kuljetetaan unioniin Malesian kautta.

| (9) | Pyynnössä esitetään myös riittävä alustava näyttö siitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden korjaavat vaikutukset kumoutuvat sekä määrien että hintojen osalta. Määrältään huomattavan suuri tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti näyttää korvanneen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin. On riittävästi näyttöä siitä, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti tapahtuu hinnoilla, jotka alittavat selvästi nyt voimassa oleviin toimenpiteisiin johtaneessa tutkimuksessa määritetyn vahinkoa aiheuttamattoman hinnan. |
| --- | --- |

(9)

Pyynnössä esitetään myös riittävä alustava näyttö siitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden korjaavat vaikutukset kumoutuvat sekä määrien että hintojen osalta. Määrältään huomattavan suuri tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti näyttää korvanneen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin. On riittävästi näyttöä siitä, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti tapahtuu hinnoilla, jotka alittavat selvästi nyt voimassa oleviin toimenpiteisiin johtaneessa tutkimuksessa määritetyn vahinkoa aiheuttamattoman hinnan.

| (10) | Pyynnössä esitetään myös riittävä alustava näyttö siitä, että tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta myydään polkumyyntihinnoin verrattuna tarkasteltavana olevalle tuotteelle aikaisemmin vahvistettuun normaaliarvoon. |
| --- | --- |

(10)

Pyynnössä esitetään myös riittävä alustava näyttö siitä, että tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta myydään polkumyyntihinnoin verrattuna tarkasteltavana olevalle tuotteelle aikaisemmin vahvistettuun normaaliarvoon.

| (11) | Jos tutkimuksessa havaitaan, että Malesiassa harjoitetaan kauttakuljetuksen ohella muutakin perusasetuksen 13 artiklassa tarkoitettua toimenpiteiden kiertämistä, tutkimus voi koskea myös kyseisiä kiertämiskäytäntöjä. |
| --- | --- |

(11)

Jos tutkimuksessa havaitaan, että Malesiassa harjoitetaan kauttakuljetuksen ohella muutakin perusasetuksen 13 artiklassa tarkoitettua toimenpiteiden kiertämistä, tutkimus voi koskea myös kyseisiä kiertämiskäytäntöjä.

E.   MENETTELY

| (12) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että on olemassa riittävä näyttö perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisen tutkimuksen panemiseksi vireille ja tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonnin saattamiseksi kirjaamisvelvoitteen alaiseksi riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että on olemassa riittävä näyttö perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisen tutkimuksen panemiseksi vireille ja tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonnin saattamiseksi kirjaamisvelvoitteen alaiseksi riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

a)   Kyselylomakkeet

| (13) | Saadakseen tutkimuksensa kannalta välttämättöminä pitämänsä tiedot komissio lähettää kyselylomakkeet tiedossa oleville Malesiassa toimiville viejille/tuottajille ja niiden järjestöille, tiedossa oleville Kiinan kansantasavallassa toimiville viejille/tuottajille ja niiden järjestöille, tiedossa oleville unionin tuojille ja niiden järjestöille sekä Kiinan kansantasavallan ja Malesian viranomaisille. Tietoja voidaan tarvittaessa pyytää myös unionin tuotannonalalta. |
| --- | --- |

(13)

Saadakseen tutkimuksensa kannalta välttämättöminä pitämänsä tiedot komissio lähettää kyselylomakkeet tiedossa oleville Malesiassa toimiville viejille/tuottajille ja niiden järjestöille, tiedossa oleville Kiinan kansantasavallassa toimiville viejille/tuottajille ja niiden järjestöille, tiedossa oleville unionin tuojille ja niiden järjestöille sekä Kiinan kansantasavallan ja Malesian viranomaisille. Tietoja voidaan tarvittaessa pyytää myös unionin tuotannonalalta.

| (14) | Kaikkien asianomaisten osapuolten olisi joka tapauksessa mahdollisimman pian ja viimeistään tämän asetuksen 3 artiklassa vahvistetussa määräajassa otettava yhteyttä komissioon ja pyydettävä kyselylomake tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa vahvistetussa määräajassa, koska tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa vahvistettua määräaikaa sovelletaan kaikkiin asianomaisiin osapuoliin. |
| --- | --- |

(14)

Kaikkien asianomaisten osapuolten olisi joka tapauksessa mahdollisimman pian ja viimeistään tämän asetuksen 3 artiklassa vahvistetussa määräajassa otettava yhteyttä komissioon ja pyydettävä kyselylomake tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa vahvistetussa määräajassa, koska tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa vahvistettua määräaikaa sovelletaan kaikkiin asianomaisiin osapuoliin.

| (15) | Kiinan kansantasavallan ja Malesian viranomaisille ilmoitetaan tutkimuksen vireillepanosta. |
| --- | --- |

(15)

Kiinan kansantasavallan ja Malesian viranomaisille ilmoitetaan tutkimuksen vireillepanosta.

b)   Tietojen kerääminen ja intressitahojen kuuleminen

| (16) | Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään näkökantansa kirjallisesti ja toimittamaan asiaa tukevaa näyttöä. Komissio voi lisäksi kuulla osapuolia, jos ne pyytävät sitä kirjallisesti ja osoittavat, että niiden kuulemiseen on olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(16)

Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään näkökantansa kirjallisesti ja toimittamaan asiaa tukevaa näyttöä. Komissio voi lisäksi kuulla osapuolia, jos ne pyytävät sitä kirjallisesti ja osoittavat, että niiden kuulemiseen on olemassa erityisiä syitä.

c)   Vapautus tuonnin kirjaamisvelvoitteesta tai toimenpiteistä

| (17) | Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti voidaan vapauttaa kirjaamisvelvoitteesta tai siihen sovellettavista toimenpiteistä perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti silloin, kun tuontiin ei liity toimenpiteiden kiertämistä. |
| --- | --- |

(17)

Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti voidaan vapauttaa kirjaamisvelvoitteesta tai siihen sovellettavista toimenpiteistä perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti silloin, kun tuontiin ei liity toimenpiteiden kiertämistä.

| (18) | Koska toimenpiteiden mahdollinen kiertäminen tapahtuu unionin ulkopuolella, vapautus voidaan perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti myöntää Malesiassa toimiville tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuottajille, jos ne voivat osoittaa, etteivät ne ole etuyhteydessä (3) yhteenkään toimenpiteiden kohteena olevaan tuottajaan (4), ja jos niiden osalta todetaan, etteivät ne ole osallisina perusasetuksen 13 artiklan 1 ja 2 kohdassa määritellyissä kiertämiskäytännöissä. Tuottajien, jotka haluavat vapautuksen, olisi esitettävä asiaa koskeva pyyntö ja siihen liittyvä näyttö tämän asetuksen 3 artiklan 3 kohdassa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(18)

Koska toimenpiteiden mahdollinen kiertäminen tapahtuu unionin ulkopuolella, vapautus voidaan perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti myöntää Malesiassa toimiville tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuottajille, jos ne voivat osoittaa, etteivät ne ole etuyhteydessä (3) yhteenkään toimenpiteiden kohteena olevaan tuottajaan (4), ja jos niiden osalta todetaan, etteivät ne ole osallisina perusasetuksen 13 artiklan 1 ja 2 kohdassa määritellyissä kiertämiskäytännöissä. Tuottajien, jotka haluavat vapautuksen, olisi esitettävä asiaa koskeva pyyntö ja siihen liittyvä näyttö tämän asetuksen 3 artiklan 3 kohdassa asetetussa määräajassa.

F.   KIRJAAMINEN

| (19) | Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti on perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti määrättävä kirjattavaksi sen varmistamiseksi, että Malesiasta tuoduista lähetyksistä voidaan kantaa asianmukainen polkumyyntitulli takautuvasti kyseisen tuonnin kirjaamisen aloittamispäivästä lukien, jos tutkimuksessa todetaan toimenpiteitä kierretyn. |
| --- | --- |

(19)

Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti on perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti määrättävä kirjattavaksi sen varmistamiseksi, että Malesiasta tuoduista lähetyksistä voidaan kantaa asianmukainen polkumyyntitulli takautuvasti kyseisen tuonnin kirjaamisen aloittamispäivästä lukien, jos tutkimuksessa todetaan toimenpiteitä kierretyn.

G.   MÄÄRÄAJAT

| (20) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi asetettava määräajat, joiden kuluessa






  — | asianomaiset osapuolet voivat ilmoittautua komissiolle, esittää näkökantansa kirjallisesti sekä palauttaa täytetyn kyselylomakkeen tai toimittaa muita tutkimuksessa huomioon otettavia tietoja, |
| --- | --- | --- |

(20)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi asetettava määräajat, joiden kuluessa

—

asianomaiset osapuolet voivat ilmoittautua komissiolle, esittää näkökantansa kirjallisesti sekä palauttaa täytetyn kyselylomakkeen tai toimittaa muita tutkimuksessa huomioon otettavia tietoja,

| — | Malesiassa toimivat tuottajat voivat pyytää vapautusta tuonnin kirjaamisvelvoitteesta tai toimenpiteistä, |
| --- | --- |

—

Malesiassa toimivat tuottajat voivat pyytää vapautusta tuonnin kirjaamisvelvoitteesta tai toimenpiteistä,

| — | asianomaiset osapuolet voivat esittää kirjallisen pyynnön tulla komission kuulemiksi. |
| --- | --- |

—

asianomaiset osapuolet voivat esittää kirjallisen pyynnön tulla komission kuulemiksi.

| (21) | On syytä huomata, että useimpien perusasetuksessa säädettyjen menettelyjä koskevien oikeuksien käyttö edellyttää osapuolen ilmoittautumista tämän asetuksen 3 artiklassa mainitussa määräajassa. |
| --- | --- |

(21)

On syytä huomata, että useimpien perusasetuksessa säädettyjen menettelyjä koskevien oikeuksien käyttö edellyttää osapuolen ilmoittautumista tämän asetuksen 3 artiklassa mainitussa määräajassa.

H.   KIELTÄYTYMINEN YHTEISTYÖSTÄ

| (22) | Jos asianomainen osapuoli kieltäytyy antamasta tai ei toimita tarvittavia tietoja määräajassa tai jos se merkittävällä tavalla vaikeuttaa tutkimusta, päätelmät, jotka voivat olla joko myönteisiä tai kielteisiä, voidaan tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(22)

Jos asianomainen osapuoli kieltäytyy antamasta tai ei toimita tarvittavia tietoja määräajassa tai jos se merkittävällä tavalla vaikeuttaa tutkimusta, päätelmät, jotka voivat olla joko myönteisiä tai kielteisiä, voidaan tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

| (23) | Jos todetaan, että asianomainen osapuoli on toimittanut vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, näitä tietoja ei oteta huomioon ja niiden sijasta voidaan käyttää käytettävissä olevia tietoja. Jos asianomainen osapuoli ei toimi yhteistyössä tai toimii vain osittain yhteistyössä ja tästä johtuen päätelmät tehdään käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti, lopputulos voi olla osapuolen kannalta epäedullisempi kuin siinä tapauksessa, että se olisi toiminut yhteistyössä. |
| --- | --- |

(23)

Jos todetaan, että asianomainen osapuoli on toimittanut vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, näitä tietoja ei oteta huomioon ja niiden sijasta voidaan käyttää käytettävissä olevia tietoja. Jos asianomainen osapuoli ei toimi yhteistyössä tai toimii vain osittain yhteistyössä ja tästä johtuen päätelmät tehdään käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti, lopputulos voi olla osapuolen kannalta epäedullisempi kuin siinä tapauksessa, että se olisi toiminut yhteistyössä.

I.   TUTKIMUKSEN AIKATAULU

| (24) | Tutkimus saatetaan päätökseen perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhdeksän kuukauden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(24)

Tutkimus saatetaan päätökseen perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhdeksän kuukauden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

J.   HENKILÖTIETOJEN KÄSITTELY

| (25) | Tässä tutkimuksessa kerättyjä henkilötietoja käsitellään yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (5) mukaisesti. |
| --- | --- |

(25)

Tässä tutkimuksessa kerättyjä henkilötietoja käsitellään yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (5) mukaisesti.

K.   KUULEMISMENETTELYSTÄ VASTAAVA NEUVONANTAJA

| (26) | Jos puolustautumisoikeuksien käytössä ilmenee vaikeuksia, asianomainen osapuoli voi ottaa yhteyttä kuulemismenettelystä vastaavaan kauppapolitiikan pääosaston neuvonantajaan. Neuvonantaja on asianomaisten osapuolten ja komission yksiköiden välinen yhteyshenkilö ja toimii tarvittaessa sovittelijana menettelytapakysymyksissä, jotka vaikuttavat osapuolten etujen suojaamiseen kyseisessä menettelyssä. Tällaisia kysymyksiä ovat lähinnä oikeus tutustua asiakirjoihin, salassapito, määräaikojen pidentäminen ja kirjallisten ja/tai suullisten näkökantojen käsittely. Yhteystiedot sekä lisätietoja on saatavilla kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan verkkosivuilla kauppapolitiikan pääosaston osoitteessa (http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm), |
| --- | --- |

(26)

Jos puolustautumisoikeuksien käytössä ilmenee vaikeuksia, asianomainen osapuoli voi ottaa yhteyttä kuulemismenettelystä vastaavaan kauppapolitiikan pääosaston neuvonantajaan. Neuvonantaja on asianomaisten osapuolten ja komission yksiköiden välinen yhteyshenkilö ja toimii tarvittaessa sovittelijana menettelytapakysymyksissä, jotka vaikuttavat osapuolten etujen suojaamiseen kyseisessä menettelyssä. Tällaisia kysymyksiä ovat lähinnä oikeus tutustua asiakirjoihin, salassapito, määräaikojen pidentäminen ja kirjallisten ja/tai suullisten näkökantojen käsittely. Yhteystiedot sekä lisätietoja on saatavilla kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan verkkosivuilla kauppapolitiikan pääosaston osoitteessa (http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm),

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Pannaan vireille perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukainen tutkimus sen määrittämiseksi, kierretäänkö asetuksella (EY) N:o 791/2011 käyttöön otettuja toimenpiteitä tuotaessa unioniin Malesiasta lähetettyjä, riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 (Taric-koodit 7019510011 ja 7019590011) kuuluvia lasikuidusta valmistettuja seulakankaita, joiden silmäkoko on sekä pituudeltaan että leveydeltään suurempi kuin 1,8 mm ja jotka painavat enemmän kuin 35 g/m2, lasikuituvahvikekiekkoja (fibreglass discs) lukuun ottamatta.

2 artikla

Tulliviranomaiset velvoitetaan perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tämän asetuksen 1 artiklassa yksilöidyn tuonnin kirjaamiseksi.

Tuonnin kirjaamisvelvoite päättyy yhdeksän kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

Komissio voi asetuksella velvoittaa tulliviranomaiset lopettamaan sellaisten unioniin tuotavien tuotteiden tuonnin kirjaamisen, joiden valmistajat ovat hakeneet vapautusta kirjaamisvelvoitteesta ja joiden osalta on todettu, että ne täyttävät kaikki vapautukselle asetetut edellytykset.

3 artikla

1.   Kyselylomakkeet on pyydettävä komissiolta 15 päivän kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Jotta asianomaisten osapuolten huomautukset voitaisiin ottaa tutkimuksessa huomioon, niiden on ilmoittauduttava komissiolle, esitettävä näkökantansa kirjallisesti ja toimitettava täytetyt kyselylomakkeet tai muut tiedot 37 päivän kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ellei toisin ilmoiteta.

3.   Malesiassa toimivien tuottajien, jotka pyytävät vapautusta tuonnin kirjaamisvelvoitteesta tai toimenpiteistä, on toimitettava asiaa koskeva pyyntö ja siihen liittyvä näyttö samassa 37 päivän määräajassa.

4.   Asianomaiset osapuolet voivat samassa 37 päivän määräajassa myös pyytää saada tulla komission kuulemiksi.

5.   Asianomaisten osapuolten on esitettävä kaikki huomautuksensa ja pyyntönsä sähköisessä muodossa (ei-luottamukselliset huomautukset sähköpostitse ja luottamukselliset CD-R-levyllä tai DVD-levyllä), ja niiden on ilmoitettava asianomaisen osapuolen nimi, osoite, sähköpostiosoite, puhelinnumero ja faksinumero. Kaikki palautettaviin kyselylomakkeisiin liittyvät valtakirjat ja allekirjoitetut todistukset tai niiden mahdolliset päivitykset on kuitenkin toimitettava paperiversioina eli postitse tai henkilökohtaisesti jäljempänä mainittuun osoitteeseen. Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti asianomaisen osapuolen, joka ei pysty toimittamaan huomautuksiaan ja pyyntöjään sähköisessä muodossa, on välittömästi ilmoitettava asiasta komissiolle. Komission kanssa käytävästä kirjeenvaihdosta on saatavilla lisätietoja kauppapolitiikan pääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence. Kaikki asianomaisten osapuolten luottamuksellisina toimittamat kirjalliset huomautukset, mukaan luettuina tässä asetuksessa pyydetyt tiedot, kyselyvastaukset ja kirjeenvaihto, on varustettava merkinnällä ”Limited” (6), ja niihin on liitettävä perusasetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti ei-luottamuksellinen toisinto, joka on varustettava merkinnällä ”For inspection by interested parties” (asianomaisten tarkasteltavaksi).

Kirjeenvaihdon osoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faksi:+32 22993704 |
| Sähköposti: TRADE-AC-MESH@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faksi:+32 22993704

Sähköposti: TRADE-AC-MESH@ec.europa.eu

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä marraskuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL L 204, 9.8.2011, s. 1.

2

(3)  Yhteisön tullikoodeksin soveltamista koskevan komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 143 artiklan mukaan henkilöiden katsotaan olevan etuyhteydessä keskenään ainoastaan, jos a) he ovat johtokunnan tai hallintoneuvoston jäseniä toistensa liikeyrityksissä, b) he ovat oikeudelliselta asemaltaan liikekumppaneita; c) toinen on toisen palveluksessa; d) toinen suoraan tai välillisesti omistaa, valvoo tai pitää hallussaan vähintään viittä prosenttia toisen liikkeeseen lasketuista äänioikeutetuista osakkeista tai osuuksista; e) toinen valvoo toista suoraan tai välillisesti; f) kolmas osapuoli valvoo molempia suoraan tai välillisesti; g) he yhdessä valvovat kolmatta osapuolta suoraan tai välillisesti; tai h) he ovat saman perheen jäseniä. Henkilöitä pidetään saman perheen jäseninä ainoastaan, jos heidän suhteensa on jokin seuraavista: i) aviopuolisot, ii) vanhempi ja lapsi, iii) sisarukset (myös puolisisarukset), iv) isovanhempi ja lapsenlapsi, v) setä, eno tai täti ja sisaren tai veljen lapsi, vi) appivanhempi ja vävy tai miniä, vii) langokset, kälykset tai lanko ja käly (EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1). Tässä yhteydessä ’henkilöllä’ tarkoitetaan mitä tahansa luonnollista tai oikeushenkilöä.

3

(4)  Jos tuottajat ovat edellä tarkoitetulla tavalla yhteydessä yrityksiin, joille on asetettu Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tuonnin osalta polkumyyntitoimenpiteitä (alkuperäiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet), vapautus voidaan silti myöntää, jos ei ole näyttöä siitä, että alkuperäisten toimenpiteiden kohteena olevien yritysten suhde luotiin tai sitä käytettiin alkuperäisten toimenpiteiden kiertämiseksi.

4

(5)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

5

(6)  ”Limited”-merkinnällä varustettu asiakirja on asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (johon tekstissä viitataan perusasetuksena) 19 artiklassa ja vuoden 1994 GATT-sopimuksen VI artiklan soveltamisesta tehdyn WTO-sopimuksen (polkumyynnin vastainen sopimus) 6 artiklassa tarkoitettu luottamuksellisena pidettävä asiakirja. Se on myös suojattu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43) 4 artiklan mukaisesti.

6

---

| 10.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 292/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 292/8

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1136/2011,

annettu 9 päivänä marraskuuta 2011,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanosetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 10 päivänä marraskuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä marraskuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| MA | 47,8 |
| MK | 61,4 |
| TR | 85,9 |
| ZZ | 64,8 |
| 0707 00 05 | AL | 64,0 |
| EG | 161,4 |
| TR | 135,1 |
| ZZ | 120,2 |
| 0709 90 70 | AR | 61,1 |
| MA | 70,1 |
| TR | 146,8 |
| ZZ | 92,7 |
| 0805 20 10 | MA | 80,2 |
| ZA | 74,4 |
| ZZ | 77,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | AR | 54,5 |
| HR | 10,3 |
| IL | 76,0 |
| MA | 79,7 |
| TR | 81,8 |
| UY | 54,6 |
| ZZ | 59,5 |
| 0805 50 10 | AR | 58,5 |
| BO | 59,5 |
| TR | 67,5 |
| ZA | 40,1 |
| ZZ | 56,4 |
| 0806 10 10 | BR | 231,5 |
| CL | 73,3 |
| EC | 65,7 |
| LB | 291,0 |
| TR | 144,2 |
| US | 268,2 |
| ZA | 80,8 |
| ZZ | 165,0 |
| 0808 10 80 | CA | 145,0 |
| CL | 90,0 |
| CN | 67,2 |
| MK | 41,0 |
| NZ | 127,6 |
| ZA | 150,1 |
| ZZ | 103,5 |
| 0808 20 50 | CN | 50,3 |
| TR | 133,1 |
| ZZ | 91,7 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

64,0

MA

47,8

MK

61,4

TR

85,9

ZZ

64,8

0707 00 05

AL

64,0

EG

161,4

TR

135,1

ZZ

120,2

0709 90 70

AR

61,1

MA

70,1

TR

146,8

ZZ

92,7

0805 20 10

MA

80,2

ZA

74,4

ZZ

77,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

AR

54,5

HR

10,3

IL

76,0

MA

79,7

TR

81,8

UY

54,6

ZZ

59,5

0805 50 10

AR

58,5

BO

59,5

TR

67,5

ZA

40,1

ZZ

56,4

0806 10 10

BR

231,5

CL

73,3

EC

65,7

LB

291,0

TR

144,2

US

268,2

ZA

80,8

ZZ

165,0

0808 10 80

CA

145,0

CL

90,0

CN

67,2

MK

41,0

NZ

127,6

ZA

150,1

ZZ

103,5

0808 20 50

CN

50,3

TR

133,1

ZZ

91,7

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 10.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 292/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 292/10

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1137/2011,

annettu 9 päivänä marraskuuta 2011,

täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 markkinointivuodeksi 2011/12 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2011/12 on vahvistettu komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1103/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2011/12 on vahvistettu komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1103/2011 (4).

| (2) | Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 markkinointivuodeksi 2011/12 vahvistetut edustavat hinnat ja tuonnissa sovellettavat lisätullit ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 10 päivänä marraskuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä marraskuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUVL L 254, 30.9.2011, s. 12.

3

(4)  EUVL L 285, 1.11.2011, s. 20.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 95 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 10 päivästä marraskuuta 2011

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta |
| 1701 11 10 (1) | 43,24 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 43,24 | 1,93 |
| 1701 12 10 (1) | 43,24 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 43,24 | 1,64 |
| 1701 91 00 (2) | 49,57 | 2,60 |
| 1701 99 10 (2) | 49,57 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,57 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta

1701 11 10 (1)

43,24

0,00

1701 11 90 (1)

43,24

1,93

1701 12 10 (1)

43,24

0,00

1701 12 90 (1)

43,24

1,64

1701 91 00 (2)

49,57

2,60

1701 99 10 (2)

49,57

0,00

1701 99 90 (2)

49,57

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan yhden prosentin sakkaroosipitoisuudelle.

---

IV EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

| 10.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 292/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 292/12

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 472/09/KOL,

tehty 25 päivänä marraskuuta 2009,

valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 75. kerran lisäämällä uusi luku elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella

EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN (1), joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (2) ja erityisesti sen 61–63 artiklan sekä pöytäkirjan 26,

OTTAA HUOMIOON EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta (3) ja erityisesti sen 24 artiklan ja 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla valvontaviranomainen varmistaa ETA-sopimuksen valtiontukea koskevien määräysten soveltamisen.

Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla valvontaviranomainen antaa tiedonantoja ja suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos kyseisessä sopimuksessa taikka valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena.

Valvontaviranomainen antoi valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt 19 päivänä tammikuuta 1994 (4).

Euroopan yhteisöjen komissio, jäljempänä ’Euroopan komissio’, antoi 14 päivänä elokuuta 2009 tiedonannon elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (5).

Kyseinen tiedonanto on merkityksellinen myös Euroopan talousalueen kannalta.

Euroopan talousalueen valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on varmistettava koko Euroopan talousalueella.

ETA-sopimuksen liitteen XV lopussa olevan luvun ”Yleistä” II kohdan mukaan valvontaviranomaisen on komissiota kuultuaan annettava säädökset, jotka vastaavat komission antamia säädöksiä.

Valvontaviranomainen on kuullut Euroopan komissiota sekä EFTA-valtioita asiaa koskevalla 20 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä (tapahtumat N:o 534132, 534133 ja 534134),

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuen suuntaviivoja muutetaan lisäämällä niihin uusi luku elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella. Uusi luku on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 25 päivänä marraskuuta 2009.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Per SANDERUD

Puheenjohtaja

Kurt JÄGER

Kollegion jäsen

---

(1)  Jäljempänä ’valvontaviranomainen’.

1

(2)  Jäljempänä ’ETA-sopimus’.

2

(3)  Jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’.

3

(4)  Suuntaviivat ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan sekä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan soveltamista ja tulkitsemista varten, valvontaviranomainen hyväksynyt ja antanut 19 päivänä tammikuuta 1994 (EYVL L 231, 3.9.1994, s. 1, ja ETA-täydennysosa N:o 32, 3.9.1994, s. 1), jäljempänä ’valtiontuen suuntaviivat’. Valtiontuen suuntaviivojen ajantasaistettu versio on saatavilla valvontaviranomaisen verkkosivuilla: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

4

(5)  EUVL C 195, 19.8.2009, s. 9.

5

---

LIITE

LUKU ELINKELPOISUUDEN PALAUTTAMISESTA JA RAHOITUSALALLA TÄMÄNHETKISESSÄ KRIISISSÄ TOTEUTETTUJEN RAKENNEUUDISTUSTOIMENPITEIDEN ARVIOINNISTA VALTIONTUKISÄÄNTÖJEN PERUSTEELLA
   (1)

1.   Johdanto

| 1. | Luottamuksen ja rahoitusmarkkinoiden asianmukaisen toiminnan palauttaminen on nykyisestä finanssi- ja talouskriisistä selviytymisen ehdoton edellytys (2). EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, huomauttaa, että kriisin luonteesta johtuvien systeemisten vaikutusten ja rahoitusalan sisäisten ja ulkoisten kytkentöjen vuoksi yhteisön tasolla on käynnistetty useita toimia, jotta voitaisiin palauttaa luottamus rahoitusjärjestelmään, suojella sisämarkkinoita ja turvata luotonsaanti taloudessa (3). |
| --- | --- |

1.

Luottamuksen ja rahoitusmarkkinoiden asianmukaisen toiminnan palauttaminen on nykyisestä finanssi- ja talouskriisistä selviytymisen ehdoton edellytys (2). EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, huomauttaa, että kriisin luonteesta johtuvien systeemisten vaikutusten ja rahoitusalan sisäisten ja ulkoisten kytkentöjen vuoksi yhteisön tasolla on käynnistetty useita toimia, jotta voitaisiin palauttaa luottamus rahoitusjärjestelmään, suojella sisämarkkinoita ja turvata luotonsaanti taloudessa (3).

| 2. | Valvontaviranomainen on samaa mieltä siitä, että näitä aloitteita on täydennettävä yksittäisten rahoituslaitosten tasolla toteutettavilla toimilla sen varmistamiseksi, että kyseiset laitokset selviytyvät tämänhetkisestä kriisistä ja niiden pitkän aikavälin elinkelpoisuus ilman valtion tukea voidaan palauttaa, jotta ne voivat hoitaa luotonantotehtäväänsä terveemmältä perustalta. Yhteisön tasolla komission käsittelyssä on jo useita valtiontukitapauksia, jotka ovat seurausta EY:n jäsenvaltioiden tukitoimista maksuvalmius-, vakavaraisuus- tai luotonanto-ongelmien välttämiseksi. Valvontaviranomainen on antanut kolmessa peräkkäisessä suuntaviivojen luvussa ohjeistusta pankeille myönnettävän valtiontuen suunnittelusta ja toteuttamisesta (4). Kyseisissä luvuissa todetaan, että kriisin vakavuuden vuoksi on perusteltua myöntää tukea, jota voidaan pitää ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisena, ja luodaan yhdenmukaiset puitteet EFTA-valtioiden myöntämille takauksille, niiden tekemille pääomasijoituksille ja niiden toteuttamille arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeville toimenpiteille. Kyseisillä säännöillä on ensisijaisesti tarkoitus varmistaa, että pelastustoimenpiteillä voidaan kaikilta osin saavuttaa tavoitteet, jotka ovat rahoitusjärjestelmän vakaus ja luotonannon jatkuminen. Niillä on lisäksi tarkoitus varmistaa, että eri EFTA-valtioissa toimivilla pankeilla (5), kuten myös julkista tukea saavilla ja muilla pankeilla, on tasavertaiset toimintaedellytykset, estää vahingollista tukikilpailua, rajoittaa moraalikatoa ja varmistaa ETA-pankkien kilpailukyky ja tehokkuus ETA:n ja kansainvälisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

2.

Valvontaviranomainen on samaa mieltä siitä, että näitä aloitteita on täydennettävä yksittäisten rahoituslaitosten tasolla toteutettavilla toimilla sen varmistamiseksi, että kyseiset laitokset selviytyvät tämänhetkisestä kriisistä ja niiden pitkän aikavälin elinkelpoisuus ilman valtion tukea voidaan palauttaa, jotta ne voivat hoitaa luotonantotehtäväänsä terveemmältä perustalta. Yhteisön tasolla komission käsittelyssä on jo useita valtiontukitapauksia, jotka ovat seurausta EY:n jäsenvaltioiden tukitoimista maksuvalmius-, vakavaraisuus- tai luotonanto-ongelmien välttämiseksi. Valvontaviranomainen on antanut kolmessa peräkkäisessä suuntaviivojen luvussa ohjeistusta pankeille myönnettävän valtiontuen suunnittelusta ja toteuttamisesta (4). Kyseisissä luvuissa todetaan, että kriisin vakavuuden vuoksi on perusteltua myöntää tukea, jota voidaan pitää ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisena, ja luodaan yhdenmukaiset puitteet EFTA-valtioiden myöntämille takauksille, niiden tekemille pääomasijoituksille ja niiden toteuttamille arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeville toimenpiteille. Kyseisillä säännöillä on ensisijaisesti tarkoitus varmistaa, että pelastustoimenpiteillä voidaan kaikilta osin saavuttaa tavoitteet, jotka ovat rahoitusjärjestelmän vakaus ja luotonannon jatkuminen. Niillä on lisäksi tarkoitus varmistaa, että eri EFTA-valtioissa toimivilla pankeilla (5), kuten myös julkista tukea saavilla ja muilla pankeilla, on tasavertaiset toimintaedellytykset, estää vahingollista tukikilpailua, rajoittaa moraalikatoa ja varmistaa ETA-pankkien kilpailukyky ja tehokkuus ETA:n ja kansainvälisillä markkinoilla.

| 3. | Valtiontukisäännöt ovat väline, jolla varmistetaan, että tukea myöntävien EFTA-valtioiden toimenpiteet ovat yhdenmukaisia. Päätös julkisten varojen käyttämisestä, esimerkiksi pankkien suojaamiseksi arvoltaan alentuneilta omaisuuseriltä, jää kuitenkin EFTA-valtioiden tehtäväksi. Joissakin tapauksissa rahoituslaitokset pystyvät selviytymään tämänhetkisestä kriisistä ilman merkittävää sopeuttamista tai lisätukea. Toisissa taas valtiontuki saattaa olla välttämätöntä takausten, pääomapohjan vahvistamisen tai arvoltaan alentuneiden omaisuuserien hoitoon suunnatun tuen muodossa. |
| --- | --- |

3.

Valtiontukisäännöt ovat väline, jolla varmistetaan, että tukea myöntävien EFTA-valtioiden toimenpiteet ovat yhdenmukaisia. Päätös julkisten varojen käyttämisestä, esimerkiksi pankkien suojaamiseksi arvoltaan alentuneilta omaisuuseriltä, jää kuitenkin EFTA-valtioiden tehtäväksi. Joissakin tapauksissa rahoituslaitokset pystyvät selviytymään tämänhetkisestä kriisistä ilman merkittävää sopeuttamista tai lisätukea. Toisissa taas valtiontuki saattaa olla välttämätöntä takausten, pääomapohjan vahvistamisen tai arvoltaan alentuneiden omaisuuserien hoitoon suunnatun tuen muodossa.

| 4. | Jos rahoituslaitokselle on myönnetty valtiontukea, EFTA-valtion olisi toimitettava elinkelpoisuussuunnitelma tai syvemmälle pureutuva rakenneuudistussuunnitelma, jotta yksittäisten pankkien pitkän aikavälin elinkelpoisuus ilman valtion tukea voidaan todeta tai palauttaa. Käyttöön on jo otettu perusteita, joiden avulla määritetään, milloin pankki voi tarvita mittavampaa rakenneuudistusta ja milloin tarvitaan toimenpiteitä tuesta johtuviin kilpailun vääristymiin puuttumiseksi (6). Tällä luvulla ei muuteta kyseisiä perusteita, vaan sillä täydennetään niitä, jotta ennustettavuus lisääntyisi ja lähestymistapa olisi yhtenäinen. Tässä luvussa selitetään, miten valvontaviranomainen arvioi sellaisen rakenneuudistustuen (7) sääntöjenmukaisuuden, jota EFTA-valtiot myöntävät ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla pankeille vallitsevissa järjestelmäkriisin olosuhteissa. |
| --- | --- |

4.

Jos rahoituslaitokselle on myönnetty valtiontukea, EFTA-valtion olisi toimitettava elinkelpoisuussuunnitelma tai syvemmälle pureutuva rakenneuudistussuunnitelma, jotta yksittäisten pankkien pitkän aikavälin elinkelpoisuus ilman valtion tukea voidaan todeta tai palauttaa. Käyttöön on jo otettu perusteita, joiden avulla määritetään, milloin pankki voi tarvita mittavampaa rakenneuudistusta ja milloin tarvitaan toimenpiteitä tuesta johtuviin kilpailun vääristymiin puuttumiseksi (6). Tällä luvulla ei muuteta kyseisiä perusteita, vaan sillä täydennetään niitä, jotta ennustettavuus lisääntyisi ja lähestymistapa olisi yhtenäinen. Tässä luvussa selitetään, miten valvontaviranomainen arvioi sellaisen rakenneuudistustuen (7) sääntöjenmukaisuuden, jota EFTA-valtiot myöntävät ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla pankeille vallitsevissa järjestelmäkriisin olosuhteissa.

| 5. | Pankkisuuntaviivoissa, pääomapohjan vahvistamista koskevissa suuntaviivoissa ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevissa suuntaviivoissa toistetaan valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa suuntaviivoissa vahvistetut perusperiaatteet (8). Kyseisissä periaatteissa edellytetään ennen kaikkea, että rakenneuudistustuen seurauksena yritys on pidemmällä aikavälillä jälleen elinkelpoinen ilman valtiontukea. Niiden mukaan rakenneuudistustukeen olisi liityttävä asianmukainen vastuunjako, siinä määrin kuin se on mahdollista, ja toimenpiteitä sellaisten kilpailun vääristymien minimoimiseksi, jotka pidemmällä aikavälillä heikentäisivät merkityksellisten markkinoiden rakennetta ja toimintaa huomattavasti. |
| --- | --- |

5.

Pankkisuuntaviivoissa, pääomapohjan vahvistamista koskevissa suuntaviivoissa ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevissa suuntaviivoissa toistetaan valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa suuntaviivoissa vahvistetut perusperiaatteet (8). Kyseisissä periaatteissa edellytetään ennen kaikkea, että rakenneuudistustuen seurauksena yritys on pidemmällä aikavälillä jälleen elinkelpoinen ilman valtiontukea. Niiden mukaan rakenneuudistustukeen olisi liityttävä asianmukainen vastuunjako, siinä määrin kuin se on mahdollista, ja toimenpiteitä sellaisten kilpailun vääristymien minimoimiseksi, jotka pidemmällä aikavälillä heikentäisivät merkityksellisten markkinoiden rakennetta ja toimintaa huomattavasti.

| 6. | Sisämarkkinoiden eheyden ja pankkien ETA:n laajuisen kehittymisen on oltava keskeinen näkökohta kyseisiä periaatteita sovellettaessa. Markkinoiden pirstaloitumista ja jakautumista olisi vältettävä. ETA:n pankkien olisi oltava globaalisti vahvassa, yhtenäisiin ETA:n rahoitusmarkkinoihin tukeutuvassa asemassa, kun tämänhetkisestä kriisistä selvitään. Valvontaviranomainen vahvistaa lisäksi sen, että muutoksia on tarpeen ennakoida ja hallita yhteiskunnallisesti vastuullisella tavalla, ja korostaa samalla tarvetta noudattaa tässä tilanteessa sovellettavaa yhteisön direktiivien täytäntöönpanemiseksi annettua kansallista lainsäädäntöä, joka koskee työntekijöiden oikeutta saada tietoa ja tulla kuulluksi työsuhteeseen liittyvissä asioissa. |
| --- | --- |

6.

Sisämarkkinoiden eheyden ja pankkien ETA:n laajuisen kehittymisen on oltava keskeinen näkökohta kyseisiä periaatteita sovellettaessa. Markkinoiden pirstaloitumista ja jakautumista olisi vältettävä. ETA:n pankkien olisi oltava globaalisti vahvassa, yhtenäisiin ETA:n rahoitusmarkkinoihin tukeutuvassa asemassa, kun tämänhetkisestä kriisistä selvitään. Valvontaviranomainen vahvistaa lisäksi sen, että muutoksia on tarpeen ennakoida ja hallita yhteiskunnallisesti vastuullisella tavalla, ja korostaa samalla tarvetta noudattaa tässä tilanteessa sovellettavaa yhteisön direktiivien täytäntöönpanemiseksi annettua kansallista lainsäädäntöä, joka koskee työntekijöiden oikeutta saada tietoa ja tulla kuulluksi työsuhteeseen liittyvissä asioissa.

| 7. | Tässä luvussa selostetaan, miten valvontaviranomainen tutkii pankkien rakenneuudistukseen tämänhetkisessä kriisissä myönnetyn tuen siten, että samalla otetaan huomioon aikaisemman käytännön muokkaustarve, joka perustuu tämänhetkisen kriisin luonteeseen ja maailmanlaajuiseen mittakaavaan, pankkialan systeemiseen merkitykseen koko taloudelle sekä järjestelmävaikutuksiin, joita saattaa aiheutua siitä, että useat pankit ovat rakenneuudistuksen tarpeessa samaan aikaan.






  — | Rakenneuudistussuunnitelmaan on sisällytettävä perusteellinen diagnoosi pankin ongelmista. Jotta pankit voivat laatia kestäviä strategioita elinkelpoisuuden palauttamiseksi, niiden on stressitestattava liiketoimintansa. Elinkelpoisuuden palauttamisen ensimmäisen vaiheen olisi perustuttava yhteisiin muuttujiin, jotka mahdollisimman pitkälti tukeutuvat ETA:n tasolla sovittuihin asianmukaisiin menetelmiin. Pankkien edellytetään myös ilmoittavan arvoltaan alentuneet omaisuuserät, jos sellaisia on (9). |
| --- | --- | --- |

7.

Tässä luvussa selostetaan, miten valvontaviranomainen tutkii pankkien rakenneuudistukseen tämänhetkisessä kriisissä myönnetyn tuen siten, että samalla otetaan huomioon aikaisemman käytännön muokkaustarve, joka perustuu tämänhetkisen kriisin luonteeseen ja maailmanlaajuiseen mittakaavaan, pankkialan systeemiseen merkitykseen koko taloudelle sekä järjestelmävaikutuksiin, joita saattaa aiheutua siitä, että useat pankit ovat rakenneuudistuksen tarpeessa samaan aikaan.

—

Rakenneuudistussuunnitelmaan on sisällytettävä perusteellinen diagnoosi pankin ongelmista. Jotta pankit voivat laatia kestäviä strategioita elinkelpoisuuden palauttamiseksi, niiden on stressitestattava liiketoimintansa. Elinkelpoisuuden palauttamisen ensimmäisen vaiheen olisi perustuttava yhteisiin muuttujiin, jotka mahdollisimman pitkälti tukeutuvat ETA:n tasolla sovittuihin asianmukaisiin menetelmiin. Pankkien edellytetään myös ilmoittavan arvoltaan alentuneet omaisuuserät, jos sellaisia on (9).

| — | Koska perimmäisenä tavoitteena on rahoitusjärjestelmän vakaus ja koska talouden näkymät ovat kaikkialla ETA:ssa edelleen heikot, rakenneuudistussuunnitelman sisältöön ja erityisesti sen toteuttamistoimien riittävän joustavaan ja realistiseen ajoitukseen kiinnitetään erityistä huomiota. Jos rakenteellisten toimenpiteiden välitön toteuttaminen ei ole markkinatilanteen vuoksi mahdollista, olisi harkittava pankkien toimintalinjoihin liittyviä väliaikaisia suojatoimia. |
| --- | --- |

—

Koska perimmäisenä tavoitteena on rahoitusjärjestelmän vakaus ja koska talouden näkymät ovat kaikkialla ETA:ssa edelleen heikot, rakenneuudistussuunnitelman sisältöön ja erityisesti sen toteuttamistoimien riittävän joustavaan ja realistiseen ajoitukseen kiinnitetään erityistä huomiota. Jos rakenteellisten toimenpiteiden välitön toteuttaminen ei ole markkinatilanteen vuoksi mahdollista, olisi harkittava pankkien toimintalinjoihin liittyviä väliaikaisia suojatoimia.

| — | Valvontaviranomaisen soveltama perusperiaate on rahoitusalan kokonaistilanteen kannalta asianmukainen vastuunjako EFTA-valtioiden ja tuensaajapankkien välillä. Jos vastuuta ei markkinatilanteen vuoksi voida merkittävässä määrin jakaa pelastamistoimen toteutusajankohtana, tämä ongelma olisi korjattava rakenneuudistussuunnitelman myöhemmässä vaiheessa. |
| --- | --- |

—

Valvontaviranomaisen soveltama perusperiaate on rahoitusalan kokonaistilanteen kannalta asianmukainen vastuunjako EFTA-valtioiden ja tuensaajapankkien välillä. Jos vastuuta ei markkinatilanteen vuoksi voida merkittävässä määrin jakaa pelastamistoimen toteutusajankohtana, tämä ongelma olisi korjattava rakenneuudistussuunnitelman myöhemmässä vaiheessa.

| — | Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet, jotka pelastamistukea saanut pankki toteuttaa samassa EFTA-valtiossa tai muissa ETA-valtioissa, olisi suunniteltava siten, että niillä rajoitetaan kaikkia muille pankeille aiheutuvia haittoja; samalla olisi kuitenkin otettava huomioon se, että nykyinen järjestelmäkriisi on luonteensa vuoksi edellyttänyt laaja-alaisia valtion tukitoimia. |
| --- | --- |

—

Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet, jotka pelastamistukea saanut pankki toteuttaa samassa EFTA-valtiossa tai muissa ETA-valtioissa, olisi suunniteltava siten, että niillä rajoitetaan kaikkia muille pankeille aiheutuvia haittoja; samalla olisi kuitenkin otettava huomioon se, että nykyinen järjestelmäkriisi on luonteensa vuoksi edellyttänyt laaja-alaisia valtion tukitoimia.

| — | Lisätuen myöntämisen olisi oltava rakenneuudistusvaiheessa mahdollista, jos se on rahoitusjärjestelmän vakauden vuoksi perusteltua. Lisätuki olisi rajoitettava elinkelpoisuuden varmistamisen kannalta välttämättömään. |
| --- | --- |

—

Lisätuen myöntämisen olisi oltava rakenneuudistusvaiheessa mahdollista, jos se on rahoitusjärjestelmän vakauden vuoksi perusteltua. Lisätuki olisi rajoitettava elinkelpoisuuden varmistamisen kannalta välttämättömään.

| 8. | Tämän luvun 2 jaksoa sovelletaan tapauksiin, joissa EFTA-valtio on velvollinen ilmoittamaan rakenneuudistussuunnitelmasta (10). Periaatteita, jotka ovat 2 jakson taustalla, sovelletaan analogisesti myös tapauksiin, joissa EFTA-valtiolla ei ole muodollista velvollisuutta ilmoittaa rakenneuudistussuunnitelmasta, mutta sen on kuitenkin osoitettava tuensaajapankin elinkelpoisuus (11). Viimeksi mainitussa tapauksessa valvontaviranomainen yleensä pyytää vähemmän yksityiskohtaista tietoa, paitsi jos tapaukseen liittyy epäilyjä (12). Jos tapaukseen liittyy epäilyjä, valvontaviranomainen pyrkii etenkin saamaan todisteita 13 kohdan mukaisesta riittävästä stressitestauksesta sekä siitä, että toimivaltainen kansallinen viranomainen on vahvistanut stressitestien tulokset. Tämän luvun 3, 4 ja 5 jaksoa sovelletaan ainoastaan sellaiseen EFTA-valtioon, joka on velvollinen ilmoittamaan rakenneuudistussuunnitelmasta. Jäljempänä 6 jakso koskee tämän luvun tilapäisyyttä, ja sitä sovelletaan sekä niihin EFTA-valtioihin, joiden on ilmoitettava tuensaajan rakenneuudistussuunnitelmasta, että niihin EFTA-valtioihin, joiden on ainoastaan osoitettava tuensaajien elinkelpoisuus. |
| --- | --- |

8.

Tämän luvun 2 jaksoa sovelletaan tapauksiin, joissa EFTA-valtio on velvollinen ilmoittamaan rakenneuudistussuunnitelmasta (10). Periaatteita, jotka ovat 2 jakson taustalla, sovelletaan analogisesti myös tapauksiin, joissa EFTA-valtiolla ei ole muodollista velvollisuutta ilmoittaa rakenneuudistussuunnitelmasta, mutta sen on kuitenkin osoitettava tuensaajapankin elinkelpoisuus (11). Viimeksi mainitussa tapauksessa valvontaviranomainen yleensä pyytää vähemmän yksityiskohtaista tietoa, paitsi jos tapaukseen liittyy epäilyjä (12). Jos tapaukseen liittyy epäilyjä, valvontaviranomainen pyrkii etenkin saamaan todisteita 13 kohdan mukaisesta riittävästä stressitestauksesta sekä siitä, että toimivaltainen kansallinen viranomainen on vahvistanut stressitestien tulokset. Tämän luvun 3, 4 ja 5 jaksoa sovelletaan ainoastaan sellaiseen EFTA-valtioon, joka on velvollinen ilmoittamaan rakenneuudistussuunnitelmasta. Jäljempänä 6 jakso koskee tämän luvun tilapäisyyttä, ja sitä sovelletaan sekä niihin EFTA-valtioihin, joiden on ilmoitettava tuensaajan rakenneuudistussuunnitelmasta, että niihin EFTA-valtioihin, joiden on ainoastaan osoitettava tuensaajien elinkelpoisuus.

2.   Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

| 9. | Jos EFTA-valtio on valvontaviranomaisen aikaisemman ohjeistuksen tai päätösten perusteella velvollinen toimittamaan rakenneuudistussuunnitelman (13), kyseisen suunnitelman olisi oltava kattava ja yksityiskohtainen sekä perustaltaan johdonmukainen. Suunnitelmassa olisi osoitettava, miten pankki pääsee mahdollisimman pian takaisin tilanteeseen, jossa se on pitkällä aikavälillä elinkelpoinen ilman valtiontukea. (14) Ilmoitukseen rakenneuudistussuunnitelmasta olisi sisällytettävä vertailu vaihtoehtoihin, joita ovat esimerkiksi yrityksen osien erottaminen tai sulautuminen toiseen pankkiin, jotta valvontaviranomainen voi arvioida (15), onko käytettävissä sellaisia enemmän markkinasuuntautuneita, vähemmän kustannuksia aiheuttavia tai kilpailua vähemmän vääristäviä ratkaisuja, jotka ovat sopusoinnussa rahoitusjärjestelmän vakauden säilyttämisen kanssa. Jos pankin elinkelpoisuutta ei voida palauttaa, rakenneuudistussuunnitelmassa olisi ilmoitettava, miten pankin likvidaatio voidaan järjestää asianmukaisesti. |
| --- | --- |

9.

Jos EFTA-valtio on valvontaviranomaisen aikaisemman ohjeistuksen tai päätösten perusteella velvollinen toimittamaan rakenneuudistussuunnitelman (13), kyseisen suunnitelman olisi oltava kattava ja yksityiskohtainen sekä perustaltaan johdonmukainen. Suunnitelmassa olisi osoitettava, miten pankki pääsee mahdollisimman pian takaisin tilanteeseen, jossa se on pitkällä aikavälillä elinkelpoinen ilman valtiontukea. (14) Ilmoitukseen rakenneuudistussuunnitelmasta olisi sisällytettävä vertailu vaihtoehtoihin, joita ovat esimerkiksi yrityksen osien erottaminen tai sulautuminen toiseen pankkiin, jotta valvontaviranomainen voi arvioida (15), onko käytettävissä sellaisia enemmän markkinasuuntautuneita, vähemmän kustannuksia aiheuttavia tai kilpailua vähemmän vääristäviä ratkaisuja, jotka ovat sopusoinnussa rahoitusjärjestelmän vakauden säilyttämisen kanssa. Jos pankin elinkelpoisuutta ei voida palauttaa, rakenneuudistussuunnitelmassa olisi ilmoitettava, miten pankin likvidaatio voidaan järjestää asianmukaisesti.

| 10. | Rakenneuudistussuunnitelmassa olisi määritettävä pankin vaikeuksien syyt ja pankin omat heikkoudet sekä selostettava, miten ehdotetuilla rakenneuudistustoimenpiteillä ratkaistaan pankin ongelmat. |
| --- | --- |

10.

Rakenneuudistussuunnitelmassa olisi määritettävä pankin vaikeuksien syyt ja pankin omat heikkoudet sekä selostettava, miten ehdotetuilla rakenneuudistustoimenpiteillä ratkaistaan pankin ongelmat.

| 11. | Rakenneuudistussuunnitelmassa olisi annettava tietoa tuensaajan liiketoimintamallista, erityisesti sen organisaatiorakenteesta, rahoituksesta (näyttö lyhyt- ja pitkäaikaisen rahoitusrakenteen kestävyydestä (16), hyvästä hallintotavasta (corporate governance, näyttö eturistiriitojen ehkäisemisestä ja tarvittavista johdon muutoksista (17), riskinhallinnasta (myös tiedot arvoltaan alentuneista omaisuuseristä sekä varovaisuusperiaatteen mukainen varautuminen tiedossa oleviin järjestämättömiin saataviin), varojen ja vastuiden hallinnasta, kassavirroista (joiden olisi oltava riittävät ilman valtion tukea), taseen ulkopuolisista sitoumuksista (näyttö niiden kestävyydestä ja konsolidoinnista, kun pankin kyseisiin sitoumuksiin liittyvät riskit ovat huomattavat (18), velalla pääomittamisesta, nykyisestä ja tulevasta vakavaraisuudesta sovellettavan valvontasäännöstön mukaisesti (varovaiseen arvostukseen ja riittäviin varauksiin perustuen), sekä palkitsemisjärjestelmästä (19) ja siitä, miten se tukee tuensaajan pitkän aikavälin kannattavuutta. |
| --- | --- |

11.

Rakenneuudistussuunnitelmassa olisi annettava tietoa tuensaajan liiketoimintamallista, erityisesti sen organisaatiorakenteesta, rahoituksesta (näyttö lyhyt- ja pitkäaikaisen rahoitusrakenteen kestävyydestä (16), hyvästä hallintotavasta (corporate governance, näyttö eturistiriitojen ehkäisemisestä ja tarvittavista johdon muutoksista (17), riskinhallinnasta (myös tiedot arvoltaan alentuneista omaisuuseristä sekä varovaisuusperiaatteen mukainen varautuminen tiedossa oleviin järjestämättömiin saataviin), varojen ja vastuiden hallinnasta, kassavirroista (joiden olisi oltava riittävät ilman valtion tukea), taseen ulkopuolisista sitoumuksista (näyttö niiden kestävyydestä ja konsolidoinnista, kun pankin kyseisiin sitoumuksiin liittyvät riskit ovat huomattavat (18), velalla pääomittamisesta, nykyisestä ja tulevasta vakavaraisuudesta sovellettavan valvontasäännöstön mukaisesti (varovaiseen arvostukseen ja riittäviin varauksiin perustuen), sekä palkitsemisjärjestelmästä (19) ja siitä, miten se tukee tuensaajan pitkän aikavälin kannattavuutta.

| 12. | Elinkelpoisuutta olisi analysoitava tarvittavaa jaottelua noudattaen kunkin liiketoiminnon ja tulosyksikön osalta. Pankin elinkelpoisuuden palauttamisen olisi perustuttava pääasiassa yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin. Se voi perustua hintojen tai kysynnän muutosten kaltaisiin ulkoisiin seikkoihin, joihin yritys ei voi itse juurikaan vaikuttaa, vain siinä tapauksessa, että markkinoiden kehitystä koskevat oletukset ovat yleisesti hyväksyttyjä. Rakenneuudistus edellyttää luopumista sellaisesta toiminnasta, joka olisi keskipitkällä aikavälillä edelleen tappiollista. |
| --- | --- |

12.

Elinkelpoisuutta olisi analysoitava tarvittavaa jaottelua noudattaen kunkin liiketoiminnon ja tulosyksikön osalta. Pankin elinkelpoisuuden palauttamisen olisi perustuttava pääasiassa yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin. Se voi perustua hintojen tai kysynnän muutosten kaltaisiin ulkoisiin seikkoihin, joihin yritys ei voi itse juurikaan vaikuttaa, vain siinä tapauksessa, että markkinoiden kehitystä koskevat oletukset ovat yleisesti hyväksyttyjä. Rakenneuudistus edellyttää luopumista sellaisesta toiminnasta, joka olisi keskipitkällä aikavälillä edelleen tappiollista.

| 13. | Pitkän aikavälin elinkelpoisuus on saavutettu, kun pankki pystyy vastaamaan itse kaikista kustannuksistaan, myös poistoista ja rahoituskuluista, ja sen oman pääoman tuotto on pankin riskiprofiiliin nähden asianmukainen. Rakenneuudistuksen läpikäyneen pankin olisi voitava kilpailla markkinoilla pääomasta omin voimin ja säädettyjen edellytysten mukaisesti. Suunnitellun rakenneuudistuksen odotetut tulokset on osoitettava perusvaihtoehdon skenaariossa sekä ”stressiskenaarioissa”. Tätä varten rakenneuudistussuunnitelmissa on otettava huomioon muun muassa rahoitusmarkkinoiden tämänhetkinen tilanne ja ennakoitu kehitys perusolettamusten ja pessimististen olettamusten perusteella. Stressitestauksessa olisi tarkasteltava useita skenaarioita, myös stressitekijöiden yhdistelmiä ja maailmantalouden taantuman pitkittymisskenaariota. Oletuksia olisi verrattava asianmukaisiin alakohtaisiin vertailuarvoihin, joissa on otettu riittävällä tavalla huomioon tämänhetkiseen rahoitusmarkkinakriisiin liittyvät uudet tekijät. Suunnitelmaan olisi sisällytettävä toimenpiteitä, joilla puututaan mahdollisiin stressitestauksessa esiin tuleviin vaatimuksiin. Stressitestauksen olisi mahdollisuuksien mukaan perustuttava yhteisiin muuttujiin, kuten niihin, joista on sovittu yhteisön tasolla (esim. Euroopan pankkivalvojien komitean kehittämiin menetelmiin), ja sitä olisi tarvittaessa mukautettava maa- ja pankkikohtaisen tilanteen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

13.

Pitkän aikavälin elinkelpoisuus on saavutettu, kun pankki pystyy vastaamaan itse kaikista kustannuksistaan, myös poistoista ja rahoituskuluista, ja sen oman pääoman tuotto on pankin riskiprofiiliin nähden asianmukainen. Rakenneuudistuksen läpikäyneen pankin olisi voitava kilpailla markkinoilla pääomasta omin voimin ja säädettyjen edellytysten mukaisesti. Suunnitellun rakenneuudistuksen odotetut tulokset on osoitettava perusvaihtoehdon skenaariossa sekä ”stressiskenaarioissa”. Tätä varten rakenneuudistussuunnitelmissa on otettava huomioon muun muassa rahoitusmarkkinoiden tämänhetkinen tilanne ja ennakoitu kehitys perusolettamusten ja pessimististen olettamusten perusteella. Stressitestauksessa olisi tarkasteltava useita skenaarioita, myös stressitekijöiden yhdistelmiä ja maailmantalouden taantuman pitkittymisskenaariota. Oletuksia olisi verrattava asianmukaisiin alakohtaisiin vertailuarvoihin, joissa on otettu riittävällä tavalla huomioon tämänhetkiseen rahoitusmarkkinakriisiin liittyvät uudet tekijät. Suunnitelmaan olisi sisällytettävä toimenpiteitä, joilla puututaan mahdollisiin stressitestauksessa esiin tuleviin vaatimuksiin. Stressitestauksen olisi mahdollisuuksien mukaan perustuttava yhteisiin muuttujiin, kuten niihin, joista on sovittu yhteisön tasolla (esim. Euroopan pankkivalvojien komitean kehittämiin menetelmiin), ja sitä olisi tarvittaessa mukautettava maa- ja pankkikohtaisen tilanteen huomioon ottamiseksi.

| 14. | Tämänhetkisessä kriisissä hallitukset ovat vahvistaneet pankkien pääomapohjaa ehdoin, joiden taustalla on ollut ensi sijassa pyrkimys rahoitusjärjestelmän vakauteen ennemminkin kuin yksityisen sijoittajan kannalta hyväksyttävä tuotto. Sen vuoksi pitkän aikavälin elinkelpoisuus edellyttää, että myönnetty valtiontuki maksetaan ajan myötä takaisin, kuten tukea myönnettäessä on oletettu, tai siitä maksetaan tavanomaisten markkinaehtojen mukainen korvaus. Tällä tavoin varmistetaan, että kaikenlainen valtion lisätuki lopetetaan. Koska ETA-sopimus on neutraali omistusoikeuden suhteen, valtiontukisääntöjä sovelletaan siitä riippumatta, onko pankki yksityisessä vai julkisessa omistuksessa. |
| --- | --- |

14.

Tämänhetkisessä kriisissä hallitukset ovat vahvistaneet pankkien pääomapohjaa ehdoin, joiden taustalla on ollut ensi sijassa pyrkimys rahoitusjärjestelmän vakauteen ennemminkin kuin yksityisen sijoittajan kannalta hyväksyttävä tuotto. Sen vuoksi pitkän aikavälin elinkelpoisuus edellyttää, että myönnetty valtiontuki maksetaan ajan myötä takaisin, kuten tukea myönnettäessä on oletettu, tai siitä maksetaan tavanomaisten markkinaehtojen mukainen korvaus. Tällä tavoin varmistetaan, että kaikenlainen valtion lisätuki lopetetaan. Koska ETA-sopimus on neutraali omistusoikeuden suhteen, valtiontukisääntöjä sovelletaan siitä riippumatta, onko pankki yksityisessä vai julkisessa omistuksessa.

| 15. | Rakenneuudistusvaiheen olisi oltava mahdollisimman lyhyt, jotta elinkelpoisuus voitaisiin palauttaa nopeasti. Valvontaviranomainen kuitenkin ottaa huomioon tämänhetkiset kriisiolosuhteet ja saattaa sen vuoksi hyväksyä sen, että jotkin rakenteelliset toimenpiteet saatetaan päätökseen tavallista pidemmän ajan kuluessa, erityisesti jotta hätämyynnit (20) eivät lamaannuttaisi markkinoita. Rakenneuudistus olisi kuitenkin toteutettava mahdollisimman pian, ja jotta se vaikuttaisi ja mahdollistaisi rakenneuudistuksen läpikäyvän pankin elinkelpoisuuden uskottavan palauttamisen, se ei saisi kestää viittä vuotta kauempaa (21). |
| --- | --- |

15.

Rakenneuudistusvaiheen olisi oltava mahdollisimman lyhyt, jotta elinkelpoisuus voitaisiin palauttaa nopeasti. Valvontaviranomainen kuitenkin ottaa huomioon tämänhetkiset kriisiolosuhteet ja saattaa sen vuoksi hyväksyä sen, että jotkin rakenteelliset toimenpiteet saatetaan päätökseen tavallista pidemmän ajan kuluessa, erityisesti jotta hätämyynnit (20) eivät lamaannuttaisi markkinoita. Rakenneuudistus olisi kuitenkin toteutettava mahdollisimman pian, ja jotta se vaikuttaisi ja mahdollistaisi rakenneuudistuksen läpikäyvän pankin elinkelpoisuuden uskottavan palauttamisen, se ei saisi kestää viittä vuotta kauempaa (21).

| 16. | Jos rakenneuudistuksen aikana tarvitaan sellaista lisätukea elinkelpoisuuden palauttamiseksi, joka ei sisälly alkuperäiseen ilmoitettuun rakenneuudistussuunnitelmaan, kyseisestä lisätuesta on tehtävä erillinen ennakkoilmoitus ja tällainen lisätuki otetaan huomioon valvontaviranomaisen lopullisessa päätöksessä. |
| --- | --- |

16.

Jos rakenneuudistuksen aikana tarvitaan sellaista lisätukea elinkelpoisuuden palauttamiseksi, joka ei sisälly alkuperäiseen ilmoitettuun rakenneuudistussuunnitelmaan, kyseisestä lisätuesta on tehtävä erillinen ennakkoilmoitus ja tällainen lisätuki otetaan huomioon valvontaviranomaisen lopullisessa päätöksessä.

Elinkelpoisuuden palauttaminen myymällä pankki

| 17. | Vaikeuksissa olevan pankin myynti toiselle rahoituslaitokselle voi edistää pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, jos ostaja on elinkelpoinen ja pystyy ottamaan vaikeuksissa olevan pankin vastuulleen, ja sillä voidaan myös tukea markkinoiden luottamuksen palauttamista. Tällaisella toimella voidaan lisäksi edesauttaa rahoitusalan vakauttamista. Tämän vuoksi ostajan olisi osoitettava, että kaupan tuloksena syntyvä yksikkö on elinkelpoinen. Myynnin yhteydessä on noudatettava elinkelpoisuutta, omaa osallistumista ja kilpailun vääristymisen rajoittamista koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

17.

Vaikeuksissa olevan pankin myynti toiselle rahoituslaitokselle voi edistää pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, jos ostaja on elinkelpoinen ja pystyy ottamaan vaikeuksissa olevan pankin vastuulleen, ja sillä voidaan myös tukea markkinoiden luottamuksen palauttamista. Tällaisella toimella voidaan lisäksi edesauttaa rahoitusalan vakauttamista. Tämän vuoksi ostajan olisi osoitettava, että kaupan tuloksena syntyvä yksikkö on elinkelpoinen. Myynnin yhteydessä on noudatettava elinkelpoisuutta, omaa osallistumista ja kilpailun vääristymisen rajoittamista koskevia vaatimuksia.

| 18. | Yleisesti olisi varmistettava läpinäkyvä, objektiivinen, ehtoja sisältämätön ja syrjimätön kilpailuun perustuva myyntiprosessi, jotta kaikilla potentiaalisilla ostajilla olisi yhtäläiset mahdollisuudet (22). |
| --- | --- |

18.

Yleisesti olisi varmistettava läpinäkyvä, objektiivinen, ehtoja sisältämätön ja syrjimätön kilpailuun perustuva myyntiprosessi, jotta kaikilla potentiaalisilla ostajilla olisi yhtäläiset mahdollisuudet (22).

| 19. | Vaikeuksissa olevan tuetun pankin myyntiä kilpailijalle ei pitäisi sallia silloin kun myynti lähtökohtaisesti aiheuttaa merkittävän esteen tehokkaalle kilpailulle, ellei tukeen liity asianmukaisia kilpailun vääristymisen estämiseksi toteutettavia korjaustoimia, rajoittamatta kuitenkaan mahdollisesti sovellettavaa yrityssulautumien valvontajärjestelmää. Tässä yhteydessä olisi myös otettava huomioon se, että tällaisella myynnillä voidaan sekä tukea pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista että lisätä vakautta rahoitusalalla. |
| --- | --- |

19.

Vaikeuksissa olevan tuetun pankin myyntiä kilpailijalle ei pitäisi sallia silloin kun myynti lähtökohtaisesti aiheuttaa merkittävän esteen tehokkaalle kilpailulle, ellei tukeen liity asianmukaisia kilpailun vääristymisen estämiseksi toteutettavia korjaustoimia, rajoittamatta kuitenkaan mahdollisesti sovellettavaa yrityssulautumien valvontajärjestelmää. Tässä yhteydessä olisi myös otettava huomioon se, että tällaisella myynnillä voidaan sekä tukea pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista että lisätä vakautta rahoitusalalla.

| 20. | Pankin myyntiin voi liittyä valtiontukea ostajalle ja/tai myytävälle toiminnalle (23). Jos myynti järjestetään avoimella ja ehtoja sisältämättömällä kilpailuttamiseen perustuvalla tarjousmenettelyllä ja omaisuuserät myydään korkeimman tarjouksen tekijälle, myyntihinnan katsotaan olevan markkinahinta eikä ostajan voida katsoa saaneen tukea (24). Poikkeuksellisesti voidaan katsoa, että negatiivinen myyntihinta (tai rahoitustuki negatiivisen hinnan kompensoimiseksi) ei sisällä valtiontukea, jos likvidaatiokustannukset olisivat myyjälle suuremmat (25). Laskiessaan likvidaatiokustannuksia tällaisissa olosuhteissa valvontaviranomainen ottaa huomioon ainoastaan ne velvoitteet, jotka markkinataloussijoittaja olisi ottanut vastattavakseen (26). Näihin eivät kuulu valtiontuesta peräisin olevat velvoitteet (27). |
| --- | --- |

20.

Pankin myyntiin voi liittyä valtiontukea ostajalle ja/tai myytävälle toiminnalle (23). Jos myynti järjestetään avoimella ja ehtoja sisältämättömällä kilpailuttamiseen perustuvalla tarjousmenettelyllä ja omaisuuserät myydään korkeimman tarjouksen tekijälle, myyntihinnan katsotaan olevan markkinahinta eikä ostajan voida katsoa saaneen tukea (24). Poikkeuksellisesti voidaan katsoa, että negatiivinen myyntihinta (tai rahoitustuki negatiivisen hinnan kompensoimiseksi) ei sisällä valtiontukea, jos likvidaatiokustannukset olisivat myyjälle suuremmat (25). Laskiessaan likvidaatiokustannuksia tällaisissa olosuhteissa valvontaviranomainen ottaa huomioon ainoastaan ne velvoitteet, jotka markkinataloussijoittaja olisi ottanut vastattavakseen (26). Näihin eivät kuulu valtiontuesta peräisin olevat velvoitteet (27).

| 21. | Pankin likvidaatiota tai huutokauppaamista olisi aina harkittava, jos pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuutta ei voida uskottavasti palauttaa. Hallitusten olisi kannustettava elinkelvottomia toimijoita vetäytymään markkinoilta ja samalla huolehdittava siitä, että vetäytyminen voi tapahtua sopivan ajan kuluessa niin, että rahoitusjärjestelmä säilyy vakaana. Pankkisuuntaviivoissa esitetään menettely, jonka puitteissa likvidaatio olisi toteutettava (28). Yhtenä vaihtoehtona voi olla myös se, että terve pankki ostaa vaikeuksissa olevan pankin ”hyvät” varat ja velat, sillä tämä voi olla kustannustehokas tapa laajentaa talletuskantaa ja luoda suhteita luotettaviin luotonottajiin. Itsenäisen ”hyvän pankin” luominen yhdistämällä olemassa olevan pankin ”hyviä” varoja ja velkoja voi myös olla hyväksyttävä tie elinkelpoisuuteen, edellyttäen että uusi yksikkö ei kohtuuttomasti vääristä kilpailua. |
| --- | --- |

21.

Pankin likvidaatiota tai huutokauppaamista olisi aina harkittava, jos pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuutta ei voida uskottavasti palauttaa. Hallitusten olisi kannustettava elinkelvottomia toimijoita vetäytymään markkinoilta ja samalla huolehdittava siitä, että vetäytyminen voi tapahtua sopivan ajan kuluessa niin, että rahoitusjärjestelmä säilyy vakaana. Pankkisuuntaviivoissa esitetään menettely, jonka puitteissa likvidaatio olisi toteutettava (28). Yhtenä vaihtoehtona voi olla myös se, että terve pankki ostaa vaikeuksissa olevan pankin ”hyvät” varat ja velat, sillä tämä voi olla kustannustehokas tapa laajentaa talletuskantaa ja luoda suhteita luotettaviin luotonottajiin. Itsenäisen ”hyvän pankin” luominen yhdistämällä olemassa olevan pankin ”hyviä” varoja ja velkoja voi myös olla hyväksyttävä tie elinkelpoisuuteen, edellyttäen että uusi yksikkö ei kohtuuttomasti vääristä kilpailua.

3.   Tuensaajan oma osallistuminen (vastuunjako)

| 22. | Jotta kilpailun vääristymistä voidaan rajoittaa ja estää moraalikato, tuki olisi rajoitettava välttämättömään ja tuensaajan olisi osallistuttava rakenneuudistuskustannuksiin asianmukaisella omalla osuudella. Pankin ja sen osakkeenomistajien olisi osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin omilla varoillaan niin pitkälti kuin mahdollista, jotta voidaan varmistaa, että pelastamistukea saaneet pankit kantavat riittävän vastuun aikaisemman toimintansa seurauksista, ja luoda asianmukaiset kannustimet näiden pankkien tulevaa toimintaa varten. |
| --- | --- |

22.

Jotta kilpailun vääristymistä voidaan rajoittaa ja estää moraalikato, tuki olisi rajoitettava välttämättömään ja tuensaajan olisi osallistuttava rakenneuudistuskustannuksiin asianmukaisella omalla osuudella. Pankin ja sen osakkeenomistajien olisi osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin omilla varoillaan niin pitkälti kuin mahdollista, jotta voidaan varmistaa, että pelastamistukea saaneet pankit kantavat riittävän vastuun aikaisemman toimintansa seurauksista, ja luoda asianmukaiset kannustimet näiden pankkien tulevaa toimintaa varten.

Rakenneuudistuskustannusten rajoittaminen

| 23. | Rakenneuudistustuki olisi rajoitettava niin, että se kattaa kustannukset, jotka ovat välttämättömiä elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Tämä tarkoittaa, että yritykselle ei pitäisi myöntää julkisia varoja, joita voitaisiin käyttää sellaisen markkinoita vääristävän toiminnan rahoittamiseen, joka ei liity rakenneuudistukseen. Esimerkiksi muiden yritysten osakkeiden hankintaa tai uusia sijoituksia ei voida rahoittaa valtiontuella, ellei se ole välttämätöntä yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi (29). |
| --- | --- |

23.

Rakenneuudistustuki olisi rajoitettava niin, että se kattaa kustannukset, jotka ovat välttämättömiä elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Tämä tarkoittaa, että yritykselle ei pitäisi myöntää julkisia varoja, joita voitaisiin käyttää sellaisen markkinoita vääristävän toiminnan rahoittamiseen, joka ei liity rakenneuudistukseen. Esimerkiksi muiden yritysten osakkeiden hankintaa tai uusia sijoituksia ei voida rahoittaa valtiontuella, ellei se ole välttämätöntä yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi (29).

Tuen määrän rajoittaminen, merkittävä oma osallistuminen

| 24. | Jotta tukimäärä voitaisiin rajoittaa välttämättömään, pankkien olisi ensin käytettävä omia varojaan rakenneuudistuksen rahoittamiseen. Tähän voi liittyä esimerkiksi omaisuuserien myyntiä. Valtion tuki olisi myönnettävä ehdoin, joissa edellytetty kustannustenjako on asianmukainen (30). Tämä tarkoittaa, että rakenneuudistukseen liittyviä kustannuksia ei kanna ainoastaan valtio vaan myös pankkiin sijoittaneet, jotka kattavat tappioita käytettävissä olevalla pääomalla ja maksavat asianmukaisen vastikkeen valtion tukitoimista (31). Valvontaviranomainen ei kuitenkaan pidä tarkoituksenmukaisena asettaa ennalta vastuunjaon raja-arvoja tämänhetkisessä järjestelmäkriisissä, kun otetaan huomioon, että tavoitteena on helpottaa yksityisen pääoman saantia ja paluuta tavanomaisiin markkinaolosuhteisiin. |
| --- | --- |

24.

Jotta tukimäärä voitaisiin rajoittaa välttämättömään, pankkien olisi ensin käytettävä omia varojaan rakenneuudistuksen rahoittamiseen. Tähän voi liittyä esimerkiksi omaisuuserien myyntiä. Valtion tuki olisi myönnettävä ehdoin, joissa edellytetty kustannustenjako on asianmukainen (30). Tämä tarkoittaa, että rakenneuudistukseen liittyviä kustannuksia ei kanna ainoastaan valtio vaan myös pankkiin sijoittaneet, jotka kattavat tappioita käytettävissä olevalla pääomalla ja maksavat asianmukaisen vastikkeen valtion tukitoimista (31). Valvontaviranomainen ei kuitenkaan pidä tarkoituksenmukaisena asettaa ennalta vastuunjaon raja-arvoja tämänhetkisessä järjestelmäkriisissä, kun otetaan huomioon, että tavoitteena on helpottaa yksityisen pääoman saantia ja paluuta tavanomaisiin markkinaolosuhteisiin.

| 25. | Poikkeaminen asianmukaisesta ennalta sovitusta vastuunjaosta, mikä on voitu poikkeuksellisesti hyväksyä pelastamisvaiheessa rahoitusjärjestelmän vakauden säilyttämiseksi, on kompensoitava osallistumisella rakenneuudistuksen myöhemmässä vaiheessa esimerkiksi takaisinperintälausekkein ja/tai pidemmälle menevällä rakenneuudistuksella, johon kuuluu lisätoimenpiteitä kilpailun vääristymien rajoittamiseksi (32). |
| --- | --- |

25.

Poikkeaminen asianmukaisesta ennalta sovitusta vastuunjaosta, mikä on voitu poikkeuksellisesti hyväksyä pelastamisvaiheessa rahoitusjärjestelmän vakauden säilyttämiseksi, on kompensoitava osallistumisella rakenneuudistuksen myöhemmässä vaiheessa esimerkiksi takaisinperintälausekkein ja/tai pidemmälle menevällä rakenneuudistuksella, johon kuuluu lisätoimenpiteitä kilpailun vääristymien rajoittamiseksi (32).

| 26. | Pankkien olisi pystyttävä maksamaan toimintansa tuotosta korvaus pääomalle, myös osinkojen ja etuoikeusasemaltaan huonomman velan kuponkikoron muodossa. Pankkien ei kuitenkaan pitäisi käyttää valtiontukea omista varoista (oma pääoma ja etuoikeusasemaltaan huonompi velka) suoritettavan korvauksen maksamiseen silloin kun ne eivät saa toiminnastaan riittävää tuottoa. Sen vuoksi tuensaajapankkien harkinnanvarainen tappioiden tasaaminen (esimerkiksi ottamalla käyttöön vararahastoja tai vähentämällä omaa pääomaa) rakenneuudistuksen yhteydessä osinkojen ja etuoikeusasemaltaan huonomman velan kuponkikoron maksamiseksi ei periaatteessa sovellu yhteen vastuunjakotavoitteen kanssa (33). Tämä periaate voi olla tarpeen tasapainottaa pankin jälleenrahoituskyvyn ja irtautumiskannustimien varmistamistarpeen kanssa (34). Valvontaviranomainen voi tuensaajapankin jälleenrahoitustoimintaa edistääkseen suhtautua suopeammin kuponkikorkomaksuihin, jotka koskevat hiljattain liikkeeseen laskettuja sekamuotoisia pääomainstrumentteja, jotka ovat etuoikeusjärjestyksessä jo olemassa olevan etuoikeusasemaltaan huonomman velan edellä. Joka tapauksessa pankeille ei yleensä pitäisi antaa lupaa ostaa omia osakkeitaan rakenneuudistusvaiheen aikana. |
| --- | --- |

26.

Pankkien olisi pystyttävä maksamaan toimintansa tuotosta korvaus pääomalle, myös osinkojen ja etuoikeusasemaltaan huonomman velan kuponkikoron muodossa. Pankkien ei kuitenkaan pitäisi käyttää valtiontukea omista varoista (oma pääoma ja etuoikeusasemaltaan huonompi velka) suoritettavan korvauksen maksamiseen silloin kun ne eivät saa toiminnastaan riittävää tuottoa. Sen vuoksi tuensaajapankkien harkinnanvarainen tappioiden tasaaminen (esimerkiksi ottamalla käyttöön vararahastoja tai vähentämällä omaa pääomaa) rakenneuudistuksen yhteydessä osinkojen ja etuoikeusasemaltaan huonomman velan kuponkikoron maksamiseksi ei periaatteessa sovellu yhteen vastuunjakotavoitteen kanssa (33). Tämä periaate voi olla tarpeen tasapainottaa pankin jälleenrahoituskyvyn ja irtautumiskannustimien varmistamistarpeen kanssa (34). Valvontaviranomainen voi tuensaajapankin jälleenrahoitustoimintaa edistääkseen suhtautua suopeammin kuponkikorkomaksuihin, jotka koskevat hiljattain liikkeeseen laskettuja sekamuotoisia pääomainstrumentteja, jotka ovat etuoikeusjärjestyksessä jo olemassa olevan etuoikeusasemaltaan huonomman velan edellä. Joka tapauksessa pankeille ei yleensä pitäisi antaa lupaa ostaa omia osakkeitaan rakenneuudistusvaiheen aikana.

| 27. | Lisätuen myöntämisen olisi oltava rakenneuudistusvaiheessa mahdollista, jos se on rahoitusjärjestelmän vakauden vuoksi perusteltua. Lisätuki olisi rajoitettava elinkelpoisuuden varmistamisen kannalta välttämättömään. |
| --- | --- |

27.

Lisätuen myöntämisen olisi oltava rakenneuudistusvaiheessa mahdollista, jos se on rahoitusjärjestelmän vakauden vuoksi perusteltua. Lisätuki olisi rajoitettava elinkelpoisuuden varmistamisen kannalta välttämättömään.

4.   Kilpailun vääristymisen rajoittaminen ja pankkialan kilpailukyvyn varmistaminen

Vääristymätyypit

| 28. | Vaikka valtiontuella voidaan järjestelmäkriisissä tukea rahoitusjärjestelmän vakautta ja saada samalla aikaan laajempia myönteisiä heijastusvaikutuksia, se saattaa tästä huolimatta vääristää kilpailua monin tavoin. Silloin kun pankit kilpailevat tuotteidensa ja palveluidensa paremmuudella, ne pankeista, jotka ottavat liian suuria riskejä ja/tai tukeutuvat kestämättömiin liiketoimintamalleihin, menettävät lopulta markkinaosuuksiaan ja joutuvat mahdollisesti vetäytymään markkinoilta, kun tehokkaammat kilpailijat lisäävät markkinaosuuttaan tai markkinoille tulee uusia tehokkaampia kilpailijoita. Valtiontuki pitkittää liiallisen riskinoton ja kestämättömien liiketoimintamallien aiemmin synnyttämiä kilpailun vääristymiä ylläpitämällä keinotekoisesti tuensaajien markkinavoimaa. Se saattaa näin aiheuttaa edunsaajien moraalikatoa ja heikentää tukea vaille jääneiden kilpailijoiden kannustimia kilpailla, sijoittaa ja innovoida. Valtiontuki voi kaiken lisäksi myös heikentää yhtenäismarkkinoita siirtämällä kohtuuttoman osan rakenteellisen sopeuttamisen rasitteesta ja siihen liittyvistä sosiaalisista ja taloudellisista ongelmista muille EFTA-valtioille sekä lisätä samalla markkinoille pääsyn esteitä ja heikentää halukkuutta valtioiden rajat ylittävään toimintaan. |
| --- | --- |

28.

Vaikka valtiontuella voidaan järjestelmäkriisissä tukea rahoitusjärjestelmän vakautta ja saada samalla aikaan laajempia myönteisiä heijastusvaikutuksia, se saattaa tästä huolimatta vääristää kilpailua monin tavoin. Silloin kun pankit kilpailevat tuotteidensa ja palveluidensa paremmuudella, ne pankeista, jotka ottavat liian suuria riskejä ja/tai tukeutuvat kestämättömiin liiketoimintamalleihin, menettävät lopulta markkinaosuuksiaan ja joutuvat mahdollisesti vetäytymään markkinoilta, kun tehokkaammat kilpailijat lisäävät markkinaosuuttaan tai markkinoille tulee uusia tehokkaampia kilpailijoita. Valtiontuki pitkittää liiallisen riskinoton ja kestämättömien liiketoimintamallien aiemmin synnyttämiä kilpailun vääristymiä ylläpitämällä keinotekoisesti tuensaajien markkinavoimaa. Se saattaa näin aiheuttaa edunsaajien moraalikatoa ja heikentää tukea vaille jääneiden kilpailijoiden kannustimia kilpailla, sijoittaa ja innovoida. Valtiontuki voi kaiken lisäksi myös heikentää yhtenäismarkkinoita siirtämällä kohtuuttoman osan rakenteellisen sopeuttamisen rasitteesta ja siihen liittyvistä sosiaalisista ja taloudellisista ongelmista muille EFTA-valtioille sekä lisätä samalla markkinoille pääsyn esteitä ja heikentää halukkuutta valtioiden rajat ylittävään toimintaan.

| 29. | Rahoitusalalle myönnettävän tuen ensisijainen tavoite järjestelmäkriisissä on rahoitusjärjestelmän vakaus, mutta järjestelmän vakauden turvaaminen lyhyellä aikavälillä ei saisi johtaa siihen, että tasavertaisille toimintaedellytyksille ja kilpailuun perustuville markkinoille aiheutuu pitkäaikaista vahinkoa. Tätä taustaa vasten toimenpiteillä, joilla rajoitetaan valtiontuesta johtuvaa kilpailun vääristymistä, on tärkeä merkitys muun muassa seuraavista syistä. Ensinnäkin kriisi on kohdistunut pankkeihin hyvin eriasteisena eri puolilla ETA:ta, ja ongelmapankkien pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävä valtiontuki voi vahingoittaa perustaltaan terveinä säilyneiden pankkien asemaa, mikä voi vaikuttaa kielteisesti rahoitusjärjestelmän vakauteen. Rahoitusjärjestelmään, julkiseen talouteen ja koko talouselämään kohdistuvassa kriisissä EFTA-valtioiden väliset erot siinä, kuinka paljon niillä on käyttää varoja valtion tukitoimiin, korostuvat ja vahingoittavat tasavertaisia toimintaedellytyksiä yhtenäismarkkinoilla. Toisena syynä voidaan mainita, että tämänhetkiseen kriisiin liittyvät kansalliset tukitoimet ovat omiaan edistämään keskittymistä kansallisiin markkinoihin, jolloin vakavana uhkana on toiminnan kutistuminen kansallisten rajojen sisälle ja yhtenäismarkkinoiden pirstoutuminen. Tuensaajien markkinaläsnäoloa on arvioitava, jotta voidaan varmistaa tehokas kilpailu ja ehkäistä ETA:n yrityksille ja kuluttajille vahingolliset markkinavoimatekijät, markkinoille pääsyn esteet sekä tekijät, jotka vähentävät halukkuutta rajat ylittävään toimintaan. Kolmantena syynä on se, että rahoitusjärjestelmän vakauttamisen edellyttämien julkisten tukitoimien tämänhetkinen mittakaava ja tavanomaista vastuunjakoa mahdollisesti rajoittavat tekijät aiheuttavat väistämättä moraalikatoa, johon on puututtava asianmukaisesti, jotta vääristyneet kannustimet ja kohtuuttomien riskien ottaminen voitaisiin vastaisuudessa estää ja jotta voitaisiin luoda edellytykset nopealle paluulle tavanomaisiin markkinaolosuhteisiin, joissa ei ole valtion tukea. |
| --- | --- |

29.

Rahoitusalalle myönnettävän tuen ensisijainen tavoite järjestelmäkriisissä on rahoitusjärjestelmän vakaus, mutta järjestelmän vakauden turvaaminen lyhyellä aikavälillä ei saisi johtaa siihen, että tasavertaisille toimintaedellytyksille ja kilpailuun perustuville markkinoille aiheutuu pitkäaikaista vahinkoa. Tätä taustaa vasten toimenpiteillä, joilla rajoitetaan valtiontuesta johtuvaa kilpailun vääristymistä, on tärkeä merkitys muun muassa seuraavista syistä. Ensinnäkin kriisi on kohdistunut pankkeihin hyvin eriasteisena eri puolilla ETA:ta, ja ongelmapankkien pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävä valtiontuki voi vahingoittaa perustaltaan terveinä säilyneiden pankkien asemaa, mikä voi vaikuttaa kielteisesti rahoitusjärjestelmän vakauteen. Rahoitusjärjestelmään, julkiseen talouteen ja koko talouselämään kohdistuvassa kriisissä EFTA-valtioiden väliset erot siinä, kuinka paljon niillä on käyttää varoja valtion tukitoimiin, korostuvat ja vahingoittavat tasavertaisia toimintaedellytyksiä yhtenäismarkkinoilla. Toisena syynä voidaan mainita, että tämänhetkiseen kriisiin liittyvät kansalliset tukitoimet ovat omiaan edistämään keskittymistä kansallisiin markkinoihin, jolloin vakavana uhkana on toiminnan kutistuminen kansallisten rajojen sisälle ja yhtenäismarkkinoiden pirstoutuminen. Tuensaajien markkinaläsnäoloa on arvioitava, jotta voidaan varmistaa tehokas kilpailu ja ehkäistä ETA:n yrityksille ja kuluttajille vahingolliset markkinavoimatekijät, markkinoille pääsyn esteet sekä tekijät, jotka vähentävät halukkuutta rajat ylittävään toimintaan. Kolmantena syynä on se, että rahoitusjärjestelmän vakauttamisen edellyttämien julkisten tukitoimien tämänhetkinen mittakaava ja tavanomaista vastuunjakoa mahdollisesti rajoittavat tekijät aiheuttavat väistämättä moraalikatoa, johon on puututtava asianmukaisesti, jotta vääristyneet kannustimet ja kohtuuttomien riskien ottaminen voitaisiin vastaisuudessa estää ja jotta voitaisiin luoda edellytykset nopealle paluulle tavanomaisiin markkinaolosuhteisiin, joissa ei ole valtion tukea.

Kilpailun vääristymistä rajoittavien tehokkaiden ja oikeasuhteisten toimenpiteiden toteuttaminen

| 30. | Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet olisi räätälöitävä niin, että toimenpiteillä voidaan puuttua niillä markkinoilla havaittuihin vääristymiin, joilla tuensaajapankki toimii sen jälkeen, kun sen elinkelpoisuus on rakenneuudistuksen seurauksena palautunut. Samalla olisi kuitenkin noudatettava yhteisiä toimintalinjoja ja periaatteita. Valvontaviranomainen pitää tällaisten toimenpiteiden tarvetta arvioidessaan lähtökohtana niiden toimintojen kokoa, mittakaavaa ja ulottuvuutta, jotka kyseisellä pankilla olisi tämän luvun 2 jaksossa tarkoitetun uskottavan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeen. Sen mukaan, millaisesta kilpailunvääristymästä on kysymys, vääristymään voidaan puuttua velkoja koskevilla toimenpiteillä ja/tai varoja koskevilla toimenpiteillä (35). Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaajapankki jatkaa toimintaansa. |
| --- | --- |

30.

Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet olisi räätälöitävä niin, että toimenpiteillä voidaan puuttua niillä markkinoilla havaittuihin vääristymiin, joilla tuensaajapankki toimii sen jälkeen, kun sen elinkelpoisuus on rakenneuudistuksen seurauksena palautunut. Samalla olisi kuitenkin noudatettava yhteisiä toimintalinjoja ja periaatteita. Valvontaviranomainen pitää tällaisten toimenpiteiden tarvetta arvioidessaan lähtökohtana niiden toimintojen kokoa, mittakaavaa ja ulottuvuutta, jotka kyseisellä pankilla olisi tämän luvun 2 jaksossa tarkoitetun uskottavan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeen. Sen mukaan, millaisesta kilpailunvääristymästä on kysymys, vääristymään voidaan puuttua velkoja koskevilla toimenpiteillä ja/tai varoja koskevilla toimenpiteillä (35). Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaajapankki jatkaa toimintaansa.

| 31. | Kun tarkastellaan ensimmäistä tekijää, kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet vaihtelevat huomattavasti tuen määrän, vastuunjakoasteen ja hinnoittelutason mukaan. Tässä yhteydessä valtiontuen määrää arvioidaan sekä absoluuttisina lukuina (myönnetty pääomamäärä, takauksiin ja ongelmallisiin omaisuuseriin suunnattuihin toimenpiteisiin sisältyvä tukielementti) että suhteessa pankin riskipainotettuihin omaisuuseriin. Valvontaviranomainen tarkastelee tuensaajalle myönnetyn tuen kokonaismäärää, johon sisältyy myös kaikenlainen pelastamistuki. Lisäksi valvontaviranomainen ottaa huomioon tuensaajan oman osallistumisasteen ja vastuunjaon rakenneuudistuksen aikana. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että kun vastuunjakoon perustuva oma vastuuosuus ja osallistumisaste ovat korkeammat, moraalikadon kielteiset seuraukset ovat vähäisemmät. Sen vuoksi lisätoimenpiteiden tarve on vähäisempi (36). |
| --- | --- |

31.

Kun tarkastellaan ensimmäistä tekijää, kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet vaihtelevat huomattavasti tuen määrän, vastuunjakoasteen ja hinnoittelutason mukaan. Tässä yhteydessä valtiontuen määrää arvioidaan sekä absoluuttisina lukuina (myönnetty pääomamäärä, takauksiin ja ongelmallisiin omaisuuseriin suunnattuihin toimenpiteisiin sisältyvä tukielementti) että suhteessa pankin riskipainotettuihin omaisuuseriin. Valvontaviranomainen tarkastelee tuensaajalle myönnetyn tuen kokonaismäärää, johon sisältyy myös kaikenlainen pelastamistuki. Lisäksi valvontaviranomainen ottaa huomioon tuensaajan oman osallistumisasteen ja vastuunjaon rakenneuudistuksen aikana. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että kun vastuunjakoon perustuva oma vastuuosuus ja osallistumisaste ovat korkeammat, moraalikadon kielteiset seuraukset ovat vähäisemmät. Sen vuoksi lisätoimenpiteiden tarve on vähäisempi (36).

| 32. | Toisen tekijän osalta valvontaviranomainen analysoi tuen todennäköiset vaikutukset markkinoihin, joilla tuensaajapankki toimii rakenneuudistuksen jälkeen. Ennen kaikkea tutkitaan, mikä on pankin koko ja sen suhteellinen painoarvo omilla markkinoillaan sen jälkeen, kun sen elinkelpoisuus on palautettu. Jos rakenneuudistuksen läpikäyneen pankin jäljelle jäänyt markkinaläsnäolo on vähäinen, liiketoimintojen luovuttamista koskevien tai toimintalinjoista annettujen sitoumusten muodossa asetettavien lisärajoitteiden tarve on todennäköisesti pienempi. Toimenpiteet räätälöidään markkinoiden ominaispiirteitä (37) vastaaviksi, jotta tehokkaan kilpailun säilyminen voidaan varmistaa. Joillakin alueilla liiketoimintojen luovutuksella voi olla haittavaikutuksia eikä luovutus ehkä ole välttämätöntä toivottujen tulosten saavuttamiseksi. Tässä tapauksessa orgaanisen kasvun rajoittaminen saattaa olla parempi vaihtoehto kuin liiketoimintojen luovutus. Toisilla alueilla, erityisesti sellaisilla kansallisilla markkinoilla, joilla markkinoille pääsyn esteet ovat korkeat, liiketoimintojen luovutus saattaa olla tarpeen, jotta kilpailijat pääsevät markkinoille tai voivat laajentaa toimintaansa. Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet eivät saisi vaarantaa mahdollisuuksia palauttaa pankin elinkelpoisuus. |
| --- | --- |

32.

Toisen tekijän osalta valvontaviranomainen analysoi tuen todennäköiset vaikutukset markkinoihin, joilla tuensaajapankki toimii rakenneuudistuksen jälkeen. Ennen kaikkea tutkitaan, mikä on pankin koko ja sen suhteellinen painoarvo omilla markkinoillaan sen jälkeen, kun sen elinkelpoisuus on palautettu. Jos rakenneuudistuksen läpikäyneen pankin jäljelle jäänyt markkinaläsnäolo on vähäinen, liiketoimintojen luovuttamista koskevien tai toimintalinjoista annettujen sitoumusten muodossa asetettavien lisärajoitteiden tarve on todennäköisesti pienempi. Toimenpiteet räätälöidään markkinoiden ominaispiirteitä (37) vastaaviksi, jotta tehokkaan kilpailun säilyminen voidaan varmistaa. Joillakin alueilla liiketoimintojen luovutuksella voi olla haittavaikutuksia eikä luovutus ehkä ole välttämätöntä toivottujen tulosten saavuttamiseksi. Tässä tapauksessa orgaanisen kasvun rajoittaminen saattaa olla parempi vaihtoehto kuin liiketoimintojen luovutus. Toisilla alueilla, erityisesti sellaisilla kansallisilla markkinoilla, joilla markkinoille pääsyn esteet ovat korkeat, liiketoimintojen luovutus saattaa olla tarpeen, jotta kilpailijat pääsevät markkinoille tai voivat laajentaa toimintaansa. Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet eivät saisi vaarantaa mahdollisuuksia palauttaa pankin elinkelpoisuus.

| 33. | Lopuksi mainittakoon, että valvontaviranomainen kiinnittää huomiota riskiin siitä, että rakenneuudistustoimenpiteet saattavat heikentää sisämarkkinoita, ja suhtautuu myönteisesti toimenpiteisiin, jotka edistävät kansallisten markkinoiden säilymistä avoimina ja kitkattomina. Kun EFTA-valtion rahoitusjärjestelmänsä vakauden ja reaalitaloutensa luotonsaannin ylläpitämiseksi myöntämän tuen ehtona on myös, että tuensaajapankki noudattaa tiettyjä luotonantotavoitteita muissa kuin tukea myöntävässä EFTA-valtiossa, tätä voidaan pitää tuen merkittävänä myönteisenä lisävaikutuksena. Näin on erityisesti silloin, kun luotonantotavoitteet ovat huomattavat suhteessa sellaiseen uskottavaan vaihtoehtoiseen tilanteeseen, jossa niitä ei ole asetettu, tavoitteiden saavuttamista seurataan asianmukaisesti (esim. koti- ja isäntävaltion valvontaviranomaisten välisen yhteistyön avulla), isäntävaltion pankkijärjestelmälle on ominaista, että pankkien pääkonttorit ovat ulkomailla, ja luotonantositoumukset on sovitettu yhteen yhteisön tasolla (esim. maksuvalmiusapua koskevien neuvottelujen yhteydessä). |
| --- | --- |

33.

Lopuksi mainittakoon, että valvontaviranomainen kiinnittää huomiota riskiin siitä, että rakenneuudistustoimenpiteet saattavat heikentää sisämarkkinoita, ja suhtautuu myönteisesti toimenpiteisiin, jotka edistävät kansallisten markkinoiden säilymistä avoimina ja kitkattomina. Kun EFTA-valtion rahoitusjärjestelmänsä vakauden ja reaalitaloutensa luotonsaannin ylläpitämiseksi myöntämän tuen ehtona on myös, että tuensaajapankki noudattaa tiettyjä luotonantotavoitteita muissa kuin tukea myöntävässä EFTA-valtiossa, tätä voidaan pitää tuen merkittävänä myönteisenä lisävaikutuksena. Näin on erityisesti silloin, kun luotonantotavoitteet ovat huomattavat suhteessa sellaiseen uskottavaan vaihtoehtoiseen tilanteeseen, jossa niitä ei ole asetettu, tavoitteiden saavuttamista seurataan asianmukaisesti (esim. koti- ja isäntävaltion valvontaviranomaisten välisen yhteistyön avulla), isäntävaltion pankkijärjestelmälle on ominaista, että pankkien pääkonttorit ovat ulkomailla, ja luotonantositoumukset on sovitettu yhteen yhteisön tasolla (esim. maksuvalmiusapua koskevien neuvottelujen yhteydessä).

Valtiontuen asianmukainen hinnoittelu

| 34. | Yleensä asianmukaisen vastikkeen määrääminen valtion tukitoimelle on yksi tehokkaimmista keinoista rajoittaa kilpailun vääristymistä, sillä se rajoittaa tuen määrää. Jos lähtöhinta on rahoitusjärjestelmän vakauden vuoksi asetettu huomattavasti markkinahintaa alemmalle tasolle, olisi varmistettava, että rahoitustuen ehtoja tarkistetaan rakenneuudistussuunnitelmassa (38), jotta tuen vääristävää vaikutusta voidaan vähentää. |
| --- | --- |

34.

Yleensä asianmukaisen vastikkeen määrääminen valtion tukitoimelle on yksi tehokkaimmista keinoista rajoittaa kilpailun vääristymistä, sillä se rajoittaa tuen määrää. Jos lähtöhinta on rahoitusjärjestelmän vakauden vuoksi asetettu huomattavasti markkinahintaa alemmalle tasolle, olisi varmistettava, että rahoitustuen ehtoja tarkistetaan rakenneuudistussuunnitelmassa (38), jotta tuen vääristävää vaikutusta voidaan vähentää.

Rakenteelliset toimenpiteet – liiketoimintojen luovutus ja supistaminen

| 35. | Valtiontukea saavilta pankeilta voidaan tässä jaksossa esitettyjen perusteiden mukaisen arvioinnin perusteella edellyttää tytäryhtiöiden tai sivuliikkeiden, asiakkaiden salkkujen tai liiketoimintayksikköjen luovutusta taikka muiden tällaisten toimenpiteiden toteuttamista (39), myös tuensaajan kotimaisilla vähittäismarkkinoilla. Jotta tällaisilla toimenpiteillä voitaisiin lisätä kilpailua ja myötävaikuttaa sisämarkkinoihin, niillä olisi suosittava kilpailijoiden pääsyä markkinoille ja rajat ylittävää toimintaa (40). Jos tällaiset rakenteelliset toimenpiteet toteutetaan syrjimättä eri EFTA-valtioissa sijaitsevia yrityksiä, jolloin samalla tuetaan rahoituspalvelujen sisämarkkinoiden säilymistä, valvontaviranomainen suhtautuu niihin myönteisesti elinkelpoisuuden palauttamista koskevan vaatimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

35.

Valtiontukea saavilta pankeilta voidaan tässä jaksossa esitettyjen perusteiden mukaisen arvioinnin perusteella edellyttää tytäryhtiöiden tai sivuliikkeiden, asiakkaiden salkkujen tai liiketoimintayksikköjen luovutusta taikka muiden tällaisten toimenpiteiden toteuttamista (39), myös tuensaajan kotimaisilla vähittäismarkkinoilla. Jotta tällaisilla toimenpiteillä voitaisiin lisätä kilpailua ja myötävaikuttaa sisämarkkinoihin, niillä olisi suosittava kilpailijoiden pääsyä markkinoille ja rajat ylittävää toimintaa (40). Jos tällaiset rakenteelliset toimenpiteet toteutetaan syrjimättä eri EFTA-valtioissa sijaitsevia yrityksiä, jolloin samalla tuetaan rahoituspalvelujen sisämarkkinoiden säilymistä, valvontaviranomainen suhtautuu niihin myönteisesti elinkelpoisuuden palauttamista koskevan vaatimuksen mukaisesti.

| 36. | Lisäksi voi olla tarpeen rajoittaa pankin laajenemista tietyille liiketoiminta-aloille tai maantieteellisille alueille esimerkiksi toteuttamalla markkinalähtöisiä korjaustoimia, kuten asettamalla tiettyjä pääomavaatimuksia, jos laajenemisen suora rajoittaminen heikentäisi kilpailua markkinoilla, tai laajenemisen rajoittaminen voi olla tarpeen moraalikadon estämiseksi. Samalla valvontaviranomainen kiinnittää erityistä huomiota siihen, että toiminnan supistuminen kansallisten rajojen sisälle ja yhtenäismarkkinoiden pirstoutuminen on tarpeen estää. |
| --- | --- |

36.

Lisäksi voi olla tarpeen rajoittaa pankin laajenemista tietyille liiketoiminta-aloille tai maantieteellisille alueille esimerkiksi toteuttamalla markkinalähtöisiä korjaustoimia, kuten asettamalla tiettyjä pääomavaatimuksia, jos laajenemisen suora rajoittaminen heikentäisi kilpailua markkinoilla, tai laajenemisen rajoittaminen voi olla tarpeen moraalikadon estämiseksi. Samalla valvontaviranomainen kiinnittää erityistä huomiota siihen, että toiminnan supistuminen kansallisten rajojen sisälle ja yhtenäismarkkinoiden pirstoutuminen on tarpeen estää.

| 37. | Jos ostajan löytäminen tytäryhtiöille tai muille toiminnoille tai omaisuuserille näyttää objektiivisesti tarkasteltuna vaikealta, valvontaviranomainen jatkaa tällaisten toimenpiteiden toteuttamiselle annettua aikaa, jos liiketoimintojen supistamiselle (myös liiketoiminta-alueiden erottamiselle toisistaan) on asetettu sitova aikataulu. Kyseisten toimenpiteiden toteuttamiselle annettu aika ei kuitenkaan saisi olla viittä vuotta pidempi. |
| --- | --- |

37.

Jos ostajan löytäminen tytäryhtiöille tai muille toiminnoille tai omaisuuserille näyttää objektiivisesti tarkasteltuna vaikealta, valvontaviranomainen jatkaa tällaisten toimenpiteiden toteuttamiselle annettua aikaa, jos liiketoimintojen supistamiselle (myös liiketoiminta-alueiden erottamiselle toisistaan) on asetettu sitova aikataulu. Kyseisten toimenpiteiden toteuttamiselle annettu aika ei kuitenkaan saisi olla viittä vuotta pidempi.

| 38. | Arvioidessaan kilpailun vääristymien poistamiseksi tietyissä tapauksissa edellytettävien rakenteellisten korjaustoimien laajuutta valvontaviranomainen ottaa yhdenvertaisen kohtelun periaatetta noudattaen huomioon samoihin markkinoihin tai markkinasegmentteihin liittyvissä tapauksissa samaan aikaan käyttöön otetut toimenpiteet. |
| --- | --- |

38.

Arvioidessaan kilpailun vääristymien poistamiseksi tietyissä tapauksissa edellytettävien rakenteellisten korjaustoimien laajuutta valvontaviranomainen ottaa yhdenvertaisen kohtelun periaatetta noudattaen huomioon samoihin markkinoihin tai markkinasegmentteihin liittyvissä tapauksissa samaan aikaan käyttöön otetut toimenpiteet.

Kilpailun vastaisen toiminnan rahoittamista valtiontuella vältettävä

| 39. | Valtiontukea ei saa käyttää vahingoittamaan kilpailijoita, jotka eivät saa samanlaista julkista tukea (41). |
| --- | --- |

39.

Valtiontukea ei saa käyttää vahingoittamaan kilpailijoita, jotka eivät saa samanlaista julkista tukea (41).

| 40. | Pankkien ei pitäisi käyttää valtiontukea kilpailevien yritysten ostamiseen, jollei 41 kohdasta muuta johdu (42). Tämän ehdon olisi oltava voimassa vähintään kolme vuotta, ja sen voimassaolo voi jatkua rakenneuudistusvaiheen loppuun tuen ulottuvuudesta, määrästä ja kestosta riippuen. |
| --- | --- |

40.

Pankkien ei pitäisi käyttää valtiontukea kilpailevien yritysten ostamiseen, jollei 41 kohdasta muuta johdu (42). Tämän ehdon olisi oltava voimassa vähintään kolme vuotta, ja sen voimassaolo voi jatkua rakenneuudistusvaiheen loppuun tuen ulottuvuudesta, määrästä ja kestosta riippuen.

| 41. | Valvontaviranomainen voi poikkeustilanteissa hyväksyä ilmoitetut yritysostot, jos ne ovat osa vakauttamisprosessia, joka on välttämätön rahoitusjärjestelmän vakauden palauttamiseksi tai tehokkaan kilpailun varmistamiseksi. Yritysostoissa olisi noudatettava periaatetta, jonka mukaan kaikilla potentiaalisilla ostajilla on yhtäläiset mahdollisuudet, ja lopputuloksella olisi varmistettava tehokas kilpailu merkityksellisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

41.

Valvontaviranomainen voi poikkeustilanteissa hyväksyä ilmoitetut yritysostot, jos ne ovat osa vakauttamisprosessia, joka on välttämätön rahoitusjärjestelmän vakauden palauttamiseksi tai tehokkaan kilpailun varmistamiseksi. Yritysostoissa olisi noudatettava periaatetta, jonka mukaan kaikilla potentiaalisilla ostajilla on yhtäläiset mahdollisuudet, ja lopputuloksella olisi varmistettava tehokas kilpailu merkityksellisillä markkinoilla.

| 42. | Jos liiketoimintojen luovutukseen velvoittaminen ja/tai yritysostojen kieltäminen ei ole tarkoituksenmukaista, valvontaviranomainen voi antaa EFTA-valtion määrätä takaisinperintämekanismin, esimerkiksi tuen saajilta perittävän vastikkeen muodossa. Näin osa tuesta voitaisiin saada pankilta takaisin, kun se on taas elinkelpoinen. |
| --- | --- |

42.

Jos liiketoimintojen luovutukseen velvoittaminen ja/tai yritysostojen kieltäminen ei ole tarkoituksenmukaista, valvontaviranomainen voi antaa EFTA-valtion määrätä takaisinperintämekanismin, esimerkiksi tuen saajilta perittävän vastikkeen muodossa. Näin osa tuesta voitaisiin saada pankilta takaisin, kun se on taas elinkelpoinen.

| 43. | Jos valtion tukea saavia pankkeja pyydetään täyttämään tiettyjä vaatimuksia, jotka koskevat luotonantoa reaalitaloudelle, pankin täytyy noudattaa luotonannossaan liiketaloudellisia periaatteita (43). |
| --- | --- |

43.

Jos valtion tukea saavia pankkeja pyydetään täyttämään tiettyjä vaatimuksia, jotka koskevat luotonantoa reaalitaloudelle, pankin täytyy noudattaa luotonannossaan liiketaloudellisia periaatteita (43).

| 44. | Valtiontuen avulla ei voida tarjota (esimerkiksi korkoja tai vakuuksia koskevia) ehtoja, joihin kilpailijat, jotka eivät saa valtiontukea, eivät pysty vastaamaan. Tapauksissa, joissa tuensaajan hinnoittelukäytännön rajoittaminen ei ehkä ole tarkoituksenmukaista esimerkiksi sen vuoksi, että rajoittaminen voi vähentää tehokasta kilpailua, EFTA-valtioiden olisi ehdotettava muita tilanteeseen paremmin soveltuvia, tehokkaan kilpailun varmistavia korjaustoimia, kuten markkinoilletuloa edistäviä toimenpiteitä. Pankit eivät myöskään saa tuoda valtion tukea esiin kilpailuetuna, kun ne markkinoivat rahoitustarjouksiaan (44). Näiden rajoitusten olisi oltava voimassa tuen laajuudesta, määrästä ja kestosta riippuen vähintään kolme vuotta ja enintään koko rakenneuudistusvaiheen ajan. Ne myös selkeästi kannustaisivat maksamaan tuki takaisin valtiolle niin pian kuin mahdollista. |
| --- | --- |

44.

Valtiontuen avulla ei voida tarjota (esimerkiksi korkoja tai vakuuksia koskevia) ehtoja, joihin kilpailijat, jotka eivät saa valtiontukea, eivät pysty vastaamaan. Tapauksissa, joissa tuensaajan hinnoittelukäytännön rajoittaminen ei ehkä ole tarkoituksenmukaista esimerkiksi sen vuoksi, että rajoittaminen voi vähentää tehokasta kilpailua, EFTA-valtioiden olisi ehdotettava muita tilanteeseen paremmin soveltuvia, tehokkaan kilpailun varmistavia korjaustoimia, kuten markkinoilletuloa edistäviä toimenpiteitä. Pankit eivät myöskään saa tuoda valtion tukea esiin kilpailuetuna, kun ne markkinoivat rahoitustarjouksiaan (44). Näiden rajoitusten olisi oltava voimassa tuen laajuudesta, määrästä ja kestosta riippuen vähintään kolme vuotta ja enintään koko rakenneuudistusvaiheen ajan. Ne myös selkeästi kannustaisivat maksamaan tuki takaisin valtiolle niin pian kuin mahdollista.

| 45. | Valvontaviranomainen tutkii myös markkinoiden avoimuusastetta ja alan kykyä selviytyä pankkien kaatumisesta. Kokonaisarviossaan valvontaviranomainen voi ottaa huomioon tuensaajan mahdollisesti antamat tai EFTA-valtion antamat sitoumukset sellaisten toimenpiteiden toteuttamisesta (45), jotka lisäisivät vakautta ja kilpailua markkinoilla esimerkiksi edistämällä markkinoille pääsyä ja markkinoilta poistumista. Tällaisia aloitteita voitaisiin sopivissa olosuhteissa toteuttaa muiden sellaisten rakenteellisten tai toimintalinjoja koskevien toimenpiteiden rinnalla, joita tuensaajalta tavallisesti edellytettäisiin. Valvontaviranomainen voi suhtautua myönteisesti EFTA-valtion sitoumukseen ottaa käyttöön mekanismeja, joilla pankkien ongelmiin puututaan varhaisessa vaiheessa, koska tällaista sitoumusta voidaan pitää tekijänä, joka lisää vakautta ja kilpailua markkinoilla. |
| --- | --- |

45.

Valvontaviranomainen tutkii myös markkinoiden avoimuusastetta ja alan kykyä selviytyä pankkien kaatumisesta. Kokonaisarviossaan valvontaviranomainen voi ottaa huomioon tuensaajan mahdollisesti antamat tai EFTA-valtion antamat sitoumukset sellaisten toimenpiteiden toteuttamisesta (45), jotka lisäisivät vakautta ja kilpailua markkinoilla esimerkiksi edistämällä markkinoille pääsyä ja markkinoilta poistumista. Tällaisia aloitteita voitaisiin sopivissa olosuhteissa toteuttaa muiden sellaisten rakenteellisten tai toimintalinjoja koskevien toimenpiteiden rinnalla, joita tuensaajalta tavallisesti edellytettäisiin. Valvontaviranomainen voi suhtautua myönteisesti EFTA-valtion sitoumukseen ottaa käyttöön mekanismeja, joilla pankkien ongelmiin puututaan varhaisessa vaiheessa, koska tällaista sitoumusta voidaan pitää tekijänä, joka lisää vakautta ja kilpailua markkinoilla.

5.   Seuranta- ja menettelykysymykset

| 46. | Jotta voidaan tarkistaa, että rakenneuudistussuunnitelmaa toteutetaan moitteettomasti, valvontaviranomainen pyytää säännöllisesti yksityiskohtaisia kertomuksia. Ensimmäinen kertomus on yleensä toimitettava valvontaviranomaiselle viimeistään kuuden kuukauden kuluttua rakenneuudistussuunnitelman hyväksymisestä. |
| --- | --- |

46.

Jotta voidaan tarkistaa, että rakenneuudistussuunnitelmaa toteutetaan moitteettomasti, valvontaviranomainen pyytää säännöllisesti yksityiskohtaisia kertomuksia. Ensimmäinen kertomus on yleensä toimitettava valvontaviranomaiselle viimeistään kuuden kuukauden kuluttua rakenneuudistussuunnitelman hyväksymisestä.

| 47. | Kun rakenneuudistussuunnitelmasta on ilmoitettu, valvontaviranomaisen on arvioitava, onko todennäköistä, että suunnitelman avulla voidaan palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja rajoittaa riittävästi kilpailun vääristymistä. Jos valvontaviranomaisella on vakavia epäilyjä siitä, että rakenneuudistussuunnitelma ei ole vaatimusten mukainen, valvontaviranomaisen on aloitettava muodollinen tutkintamenettely, jossa kolmansille annetaan mahdollisuus kommentoida toimenpidettä; näin varmistetaan läpinäkyvä ja johdonmukainen lähestymistapa huolehtien samalla siitä, että valtiontukimenettelyihin sovellettavia luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä noudatetaan. |
| --- | --- |

47.

Kun rakenneuudistussuunnitelmasta on ilmoitettu, valvontaviranomaisen on arvioitava, onko todennäköistä, että suunnitelman avulla voidaan palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja rajoittaa riittävästi kilpailun vääristymistä. Jos valvontaviranomaisella on vakavia epäilyjä siitä, että rakenneuudistussuunnitelma ei ole vaatimusten mukainen, valvontaviranomaisen on aloitettava muodollinen tutkintamenettely, jossa kolmansille annetaan mahdollisuus kommentoida toimenpidettä; näin varmistetaan läpinäkyvä ja johdonmukainen lähestymistapa huolehtien samalla siitä, että valtiontukimenettelyihin sovellettavia luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä noudatetaan.

| 48. | Valvontaviranomaisen ei kuitenkaan tarvitse aloittaa muodollista menettelyä, jos rakenneuudistussuunnitelma on täydellinen ja esitetyt toimenpiteet sellaisia, että valvontaviranomaisella ei ole epäilyjä niiden sääntöjenmukaisuudesta valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan EFTA-valtioiden sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 4 artiklan 4 kohdan tarkoittamalla tavalla. Tällainen tilanne voi olla kyseessä erityisesti silloin kun EFTA-valtio on ilmoittanut valvontaviranomaiselle tuesta, johon liittyy kaikki tässä luvussa vahvistetut ehdot täyttävä rakenneuudistussuunnitelma, saadakseen oikeusvarmuuden tarvittavista jatkotoimista. Tällaisessa tapauksessa valvontaviranomainen voi tehdä lopullisen päätöksen siitä, että pelastamistuki ja rakenneuudistustuki ovat ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla sääntöjenmukaisia. |
| --- | --- |

48.

Valvontaviranomaisen ei kuitenkaan tarvitse aloittaa muodollista menettelyä, jos rakenneuudistussuunnitelma on täydellinen ja esitetyt toimenpiteet sellaisia, että valvontaviranomaisella ei ole epäilyjä niiden sääntöjenmukaisuudesta valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan EFTA-valtioiden sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 4 artiklan 4 kohdan tarkoittamalla tavalla. Tällainen tilanne voi olla kyseessä erityisesti silloin kun EFTA-valtio on ilmoittanut valvontaviranomaiselle tuesta, johon liittyy kaikki tässä luvussa vahvistetut ehdot täyttävä rakenneuudistussuunnitelma, saadakseen oikeusvarmuuden tarvittavista jatkotoimista. Tällaisessa tapauksessa valvontaviranomainen voi tehdä lopullisen päätöksen siitä, että pelastamistuki ja rakenneuudistustuki ovat ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla sääntöjenmukaisia.

6.   Tiedonannon soveltamisen tilapäisyys

| 49. | Tämän luvun perusteena on tämänhetkinen poikkeuksellinen rahoitusalan kriisi, ja sen vuoksi lukua olisi sovellettava rajoitetun ajan. Valvontaviranomainen soveltaa tätä lukua arvioidessaan rakenneuudistustukea, josta ilmoitetaan valvontaviranomaiselle 31 päivänä joulukuuta 2010 tai sitä ennen. Ilmoittamattomaan tukeen sovelletaan suuntaviivoja valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavista säännöistä. Sen vuoksi valvontaviranomainen soveltaa tätä lukua arvioidessaan 31 päivänä joulukuuta 2010 tai sitä ennen myönnetyn ilmoittamattoman tuen sääntöjenmukaisuutta. |
| --- | --- |

49.

Tämän luvun perusteena on tämänhetkinen poikkeuksellinen rahoitusalan kriisi, ja sen vuoksi lukua olisi sovellettava rajoitetun ajan. Valvontaviranomainen soveltaa tätä lukua arvioidessaan rakenneuudistustukea, josta ilmoitetaan valvontaviranomaiselle 31 päivänä joulukuuta 2010 tai sitä ennen. Ilmoittamattomaan tukeen sovelletaan suuntaviivoja valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavista säännöistä. Sen vuoksi valvontaviranomainen soveltaa tätä lukua arvioidessaan 31 päivänä joulukuuta 2010 tai sitä ennen myönnetyn ilmoittamattoman tuen sääntöjenmukaisuutta.

| 50. | Luku perustuu ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohtaan, ja valvontaviranomainen voi tarkastella sen sisältöä ja voimassaoloaikaa uudelleen markkinatilanteen kehittymisen, tapausten käsittelystä saatujen kokemusten ja luvun perimmäisen tavoitteen eli rahoitusjärjestelmän vakauden ylläpitämisen perusteella. |
| --- | --- |

50.

Luku perustuu ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohtaan, ja valvontaviranomainen voi tarkastella sen sisältöä ja voimassaoloaikaa uudelleen markkinatilanteen kehittymisen, tapausten käsittelystä saatujen kokemusten ja luvun perimmäisen tavoitteen eli rahoitusjärjestelmän vakauden ylläpitämisen perusteella.

---

(1)  Tämä luku vastaa Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, tiedonantoa elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (EUVL C 195, 19.8.2009, s. 9).

(2)  Edellä alaviitteessä 1 mainitun tiedonantonsa 1 kohdassa komissio viittasi Eurooppa-neuvoston kokouksissa 20 päivänä maaliskuuta 2009 sekä 18 ja 19 päivänä kesäkuuta 2009 annettuun vastaavaan sitoumukseen.

(3)  Komissio ilmoitti Eurooppa-neuvostolle 4 päivänä maaliskuuta 2009 antamassaan tiedonannossa Elvytys Euroopassa (KOM(2009) 114, lopullinen) uudistusohjelmasta, jolla korjataan yleisluonteisia heikkouksia yhteisössä toimiviin rahoituslaitoksiin sovellettavissa säännöksissä.

(4)  Ks. suuntaviivojen luvut valtiontukisääntöjen soveltamisesta rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin, jäljempänä ’pankkisuuntaviivat’, rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamisesta tämänhetkisessä finanssikriisissä, jäljempänä ’pääomapohjan vahvistamista koskevat suuntaviivat’, ja arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä ETA:n pankkisektorilla, jäljempänä ’arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevat suuntaviivat’.

(5)  Tätä lukua sovelletaan ainoastaan pankkisuuntaviivoissa tarkoitettuihin rahoituslaitoksiin. Tässä luvussa annetussa ohjeistuksessa viitataan pankkeihin tekstin yksinkertaistamiseksi. Ohjeet koskevat kuitenkin soveltuvin osin myös muita rahoituslaitoksia.

(6)  Rakenneuudistussuunnitelman esittämisvelvollisuuden taustalla olevat perusteet ja olosuhteet esitetään pankkisuuntaviivoissa, pääomapohjan vahvistamista koskevissa suuntaviivoissa sekä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevissa suuntaviivoissa. Ne koskevat erityisesti, mutta eivät pelkästään, tilanteita, joissa valtio on vahvistanut ongelmapankin pääomapohjaa tai ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatuista toimista hyötyvä pankki on jo saanut valtiontukea missä tahansa muodossa tappioiden kattamiseen tai ehkäisemiseen (lukuun ottamatta osallistumista luottotakausohjelmaan) ja aiemmin annetun valtiontuen kokonaismäärä ylittää 2 prosenttia pankin kaikista riskipainotetuista omaisuuseristä. Rakenneuudistusten perusteellisuus riippuu kunkin pankin ongelmien vakavuudesta. Sen sijaan tapauksissa, joissa perustaltaan terveille pankeille on myönnetty rajoitettu määrä tukea, EFTA-valtioiden on kyseisten suuntaviivojen mukaan (etenkin pääomapohjan vahvistamista koskevien suuntaviivojen 40 kohdan ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevien suuntaviivojen liitteen V mukaan) toimitettava valvontaviranomaiselle kertomus valtiontuen käytöstä. Kyseisen kertomuksen on sisällettävä kaikki tiedot, joita tarvitaan, jotta voidaan arvioida pankin elinkelpoisuus, saadun pääoman käyttö sekä eteneminen kohti irtautumista valtiontuesta. Elinkelpoisuuden kartoituksessa olisi osoitettava kyseisten pankkien riskiprofiili ja tuleva vakavaraisuus sekä arvioitava niiden liiketoimintasuunnitelmat.

(7)  Tässä tarkoitetaan tukea, jonka valvontaviranomainen on tilapäisesti hyväksynyt pelastamistukena valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen suuntaviivojen nojalla, tai ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla tilapäisesti hyväksyttyä tukea taikka mitä tahansa uutta tukea, joka ilmoitetaan rakenneuudistukseen tarvittavana tukena. Arvioitaessa pankeille tämänhetkisissä järjestelmäkriisin olosuhteissa myönnettyä rakenneuudistustukea sovelletaan sen vuoksi tätä lukua eikä valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuja suuntaviivoja.

(8)  Yhteisön tasolla komissio on aikaisemmin tehnyt useita päätöksiä vaikeuksissa olevien pankkien rakenneuudistustuesta (jota on pidettävä yhteismarkkinoille soveltuvana EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla). Kyseisissä pankeissa toteutettiin kattava rakenneuudistus, ja tuensaajien pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautettiin ilman että tuki olisi kohtuuttomasti vahingoittanut kilpailijoita. Tyypillisiä rakenneuudistusstrategioita ovat olleet mm. liiketoimintamallien uudelleen määrittäminen, liiketoimintayksiköiden, tytäryhtiöiden tai sivuliikkeiden lopettaminen tai myynti, varojen ja velkojen hallinnan muuttaminen, käynnissä olevan liiketoiminnan myynti tai yrityksen eri osien erottaminen ja myynti elinkelpoisille kilpailijoille. Ks. esim. Ranskan valtion Crédit Lyonnais -konsernille myöntämistä tuista 20 päivänä toukokuuta 1998 tehty komission päätös 98/490/EY (EYVL L 221, 8.8.1998, s. 28), valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt rakenneuudistustukena Bankgesellschaft Berlin AG:lle, 18 päivänä helmikuuta 2004 tehty komission päätös 2005/345/EY (EUVL L 116, 4.5.2005, s. 1), ja Saksan toteuttamasta valtiontuesta C 9/2008 (ex NN 8/2008, CP 244/2007) Sachsen LB:n hyväksi 4 päivänä kesäkuuta 2008 tehty komission päätös 2009/341/EY (EUVL L 104, 24.4.2009, s. 34) sekä syksyn 2006 State Aid Scoreboard, KOM(2006) 761 lopullinen, s. 28 (http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/studies_reports/2006_autumn_en.pdf), jossa on erityisselvitys pelastamis- ja rakenneuudistustuesta.

(9)  Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevien suuntaviivojen mukaisesti.

(10)  Pankkisuuntaviivojen, pääomapohjan vahvistamista koskevien suuntaviivojen sekä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevien suuntaviivojen mukaisesti. Ks. tämän luvun 4 kohta.

(11)  Pankkisuuntaviivojen, pääomapohjan vahvistamista koskevien suuntaviivojen sekä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevien suuntaviivojen mukaan kun perustaltaan terveille pankeille myönnetään rajoitettu määrä tukea, EFTA-valtioiden on toimitettava valvontaviranomaiselle elinkelpoisuuden kartoitus.

(12)  Etenkin pääomapohjan vahvistamista koskevien suuntaviivojen 40 kohdan ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevien suuntaviivojen liitteen V mukaisesti.

(13)  Jos 2 jaksossa viitataan rakenneuudistussuunnitelmaan, 2 jakson taustalla olevia periaatteita sovelletaan analogisesti myös elinkelpoisuuden kartoituksiin, kuten tämän luvun 8 kohdassa todetaan.

(14)  Liitteessä on suuntaa antava rakenneuudistussuunnitelman malli.

(15)  Tarvittaessa valvontaviranomainen pyytää ulkopuolista konsulttia tutkimaan ilmoitetut rakenneuudistussuunnitelmat voidakseen arvioida elinkelpoisuutta, vastuunjakoa ja kilpailun vääristymisen minimoimista. Se voi myös pyytää eri osatekijöille valvonnasta vastaavan viranomaisen vahvistusta.

(16)  Ks. esim. rakenneuudistustuesta Northern Rockille (ex NN 1/08) 2 päivänä huhtikuuta 2008 tehty komission päätös (EUVL C 135, 3.6.2008, s. 21) ja asiassa C 9/2008 Sachsen LB tehty päätös 2009/341/EY.

(17)  Ks. asiassa C 9/2008 Sachsen LB tehty päätös 2009/341/EY.

(18)  Paitsi asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa. Ks. asiassa C 10/2008 IKB 21 päivänä lokakuuta 2008 tehty komission päätös, ei vielä julkaistu.

(19)  Rahoituspalvelualan palkka- ja palkkiopolitiikasta 30 päivänä huhtikuuta 2009 annetussa komission suosituksessa 2009/384/EY (EUVL L 120, 15.5.2009, s. 22) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

(20)  Tässä tarkoitetaan tilanteita, joissa suuria määriä omaisuuseriä myydään sen hetkiseen alhaiseen markkinahintaan, mikä saattaa edelleen laskea hintoja.

(21)  Komission mukaan sen tapana on ollut hyväksyä rakenneuudistussuunnitelman toteutusajaksi 2–3 vuotta.

(22)  Ks. myös 20 kohta.

(23)  Ks. alaviite 17.

(24)  Jos tarjouskilpailua ei ole järjestetty, se ei automaattisesti tarkoita, että ostaja on saanut valtiontukea.

(25)  Yleensä tämä merkitsisi tukea myydylle taloudelliselle toiminnalle.

(26)  Ks. yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Hytasa (Kok. 1994, s. I-4103, 22 kohta).

(27)  Ks. asia C-334/99, Gröditzer Stahlwerke (Kok. 2003, s. I-1139, 134 kohta ja sitä seuraavat kohdat), ja valtiontuesta C 56/06 (ex NN 77/06), jonka Itävalta on myöntänyt Bank Burgenlandin yksityistämiseen, 30 päivänä huhtikuuta 2008 tehty komission päätös 2008/719/EY (EUVL L 239, 6.9.2008, s. 32).

(28)  Ks. pankkisuuntaviivojen 43–50 kohta. Likvidaatiotukea voidaan tällaisen hallitun markkinoilta vetäytymisen mahdollistamiseksi pitää sääntöjenmukaisena, jos sitä tarvitaan esim. omaisuudenhoitoyhtiön (bridge bank) väliaikaiseen pääomapohjan vahvistamiseen tai tiettyjen velkojaryhmien vaateisiin vastaamiseen ja se on rahoitusjärjestelmän vakauden kannalta perusteltua. Esimerkkeinä tällaisesta tuesta ja olosuhteista, joissa sitä on pidetty sääntöjenmukaisena, ks. asiassa NN 41/08 Yhdistynyt kuningaskunta – pelastamistuki Bradford & Bingleylle 1 päivänä lokakuuta 2008 tehty komission päätös (EUVL C 290, 13.11.2008, s. 2) ja asiassa NN 39/08 Tanska – tuki Roskilde Bankin liiketoiminnan lopettamiseen 5 päivänä marraskuuta 2008 tehty komission päätös (EUVL C 12, 17.1.2009, s. 3).

(29)  Ks. asia T-17/03, Schmitz-Gotha (Kok. 2006, s. II-1139).

(30)  Kuten aiemmissa suuntaviivoissa on jo todettu, ks. etenkin arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevien suuntaviivojen 21 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

(31)  Valvontaviranomainen on antanut yksityiskohtaisia ohjeita valtiontakausten, pääomasijoitusten ja ongelmallisiin omaisuuseriin suunnattujen toimenpiteiden hinnoittelusta pankkisuuntaviivoissa, pääomapohjan vahvistamista koskevissa suuntaviivoissa sekä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevissa suuntaviivoissa. Pankin osakkeenomistajien taloudellinen asema heikkenee, kun ne osallistuvat kustannuksiin.

(32)  Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevat suuntaviivat, 24 ja 25 kohta. Ks. tämän luvun 4 jakso.

(33)  Ks. asiassa N 615/08 Bayern LB 18 päivänä joulukuuta 2008 tehty komission päätös (EUVL C 80, 3.4.2009, s. 4). Pankki voi kuitenkin suorittaa kuponkimaksut, jos sillä on sitova oikeudellinen velvollisuus niin tehdä.

(34)  Ks. arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevat suuntaviivat, 31 kohta, ja yksityiskohtainen lähestymistapa osinkorajoituksiin pääomapohjan vahvistamista koskevien suuntaviivojen 33, 34 ja 45 kohdassa, joissa on ajatuksena, että vaikka väliaikainen osinko- tai kuponkikielto säilyttää pankin pääomaa ja lisää pääomapuskuria sekä sitä kautta parantaa pankin vakavaraisuutta, se voi yhtä lailla estää pankkia saamasta rahoitusta yksityisistä lähteistä tai ainakin nostaa uuden rahoituksen hintaa.

(35)  Ks. 21 kohta.

(36)  Jos valvontaviranomainen on pankkisuuntaviivojen, pääomapohjan vahvistamista koskevien suuntaviivojen sekä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevien suuntaviivojen mukaisesti poikkeuksellisesti hyväksynyt tuen, joka poikkeaa näissä suuntaviivoissa esitetyistä periaatteista, tästä johtuva kilpailun lisävääristyminen edellyttää lisää rakenteellisia tai toimintalinjoihin liittyviä suojatoimia; ks. arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevien suuntaviivojen 58 kohta.

(37)  Muun muassa keskittymisaste, kapasiteettirajoitteet, kannattavuus sekä markkinoille pääsyn ja toiminnan laajentamisen esteet otetaan huomioon.

(38)  Esim. suosimalla valtiontuen varhaista takaisinmaksua.

(39)  Ks. esim. asiassa C 10/08 IKB 21 päivänä lokakuuta 2008 tehty komission päätös, ei vielä julkaistu, ja asiassa N 244/09 Capital injection into Commerzbank 7 päivänä toukokuuta 2009 tehty komission päätös (EUVL C 147, 27.6.2009, s. 4).

(40)  On huomattava, että taseen pieneneminen sen seurauksena, että tehdään omaisuuserien alaskirjauksia, joita osittain kompensoidaan valtiontuella, ei vähennä pankin tosiasiallista markkinaläsnäoloa eikä sitä voida sen vuoksi ottaa huomioon arvioitaessa tarvetta rakenteellisiin toimenpiteisiin.

(41)  Ks. esim. asiassa NN 49/08, NN 50/08 ja NN 45/08 Guarantees to Dexia 19 päivänä marraskuuta 2008 tehty komission päätös (ei vielä julkaistu), 73 kohta, asiassa N 574/2008 Guarantees to Fortis Bank 19 päivänä marraskuuta 2008 tehty komission päätös (EUVL C 38, 17.2.2009, s. 2), 58 kohta, ja asiassa NN 42/08, NN 46/08 ja NN 53/A/08 Restructuring aid to Fortis Bank and Fortis Bank Luxemburg 3 päivänä joulukuuta 2008 tehty komission päätös (EUVL C 80, 3.4.2009, s. 7), 94 kohta. Pankkia voidaan esimerkiksi tietyissä olosuhteissa estää tarjoamasta korkeinta vähittäistallettajille markkinoilla tarjottavaa korkoa.

(42)  Muistutettakoon, että rakenneuudistuskustannukset on rajoitettava elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta välttämättömään. Ks. 23 kohta.

(43)  Luotonanto ei-liiketaloudellisin periaattein saattaa olla valtiontukea, ja ilmoitettaessa se saattaa saada valvontaviranomaisen hyväksynnän, jos se soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan esim. tilapäisistä puitteista valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä annettujen suuntaviivojen mukaisesti.

(44)  Ks. asiassa N 528/08 ING 12 päivänä marraskuuta 2008 tehty komission päätös (EUVL C 328, 23.12.2008, s. 10), 35 kohta.

(45)  Ks. esim. tukitoimenpiteistä, jotka Ranska on toteuttanut Alstomin hyväksi, 7 päivänä heinäkuuta 2004 tehty komission päätös 2005/418/EY (EUVL L 150, 10.6.2005, s. 24), 204 kohta.

LIITE

RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMAN MALLI

SUUNTAA ANTAVA RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMAN SISÄLLYSLUETTELO
   (1)

1.   Tiedot rahoituslaitoksesta (yritysrakenteen kuvaus ym.)

(Huom. Aikaisemmin toimitetut tiedot on sisällytettävä tähän asiakirjaan, tarvittaessa päivitettyinä.)

2.   Markkinoiden kuvaus ja markkinaosuudet

2.1.   Tärkeimpien merkityksellisten tuotemarkkinoiden kuvaus (eroteltuna vähintään vähittäis-, tukku- ja pääomamarkkinoihin ym.)

2.2.   Markkinaosuuslaskelmat (kansalliset ja ETA:n laajuiset merkityksellisten markkinoiden maantieteellisen kattavuuden mukaan)

3.   Analyysi rahoituslaitoksen vaikeuksien syistä (sisäiset tekijät)

4.   Valtion tukitoimen kuvaus ja valtiontuen arviointi

4.1.   Tieto siitä, onko rahoituslaitokselle tai sen tytäryhtiöille myönnetty pelastamis- tai rakenneuudistustukea jo aikaisemmin

4.2.   Tieto valtiolta saadun tuen tai tukeen liittyvän taloudellisen edun muodosta ja määrästä. Kaikki rakenneuudistusvaiheessa saadut yksittäiset tai tukiohjelmaan kuuluvat tuet on mainittava.

(Huom. Tuki on perusteltava rakenneuudistussuunnitelman puitteissa jäljempänä esitetyllä tavalla.)

4.3.   Valtiolta saadun tuen arviointi valtiontukisääntöjen perusteella ja tuen määrä lukuina

5.   Kannattavuuden palauttaminen

5.1.   Markkinoiden kehittymistä koskevien erilaisten oletusten esittely

5.1.1.   Lähtötilanne tärkeimmillä tuotemarkkinoilla

5.1.2.   Markkinoiden odotettu kehitys tärkeimmillä tuotemarkkinoilla

5.2.   Skenaario, jossa tukea ei myönnetä

5.2.1.   Muutokset, joita alkuperäiseen liiketoimintasuunnitelmaan on tehtävä

5.2.2.   Aikaisempi, nykyinen ja tuleva vakavaraisuussuhde (tier 1, tier 2)

5.3.   Rahoituslaitoksen tuleva strategia ja selvitys siitä, kuinka sillä palautetaan elinkelpoisuus

5.3.1.   Lähtöasetelma ja yleistilanne

5.3.2.   Rahoituslaitoksen yksittäisiin liiketoiminta-alueisiin sovellettavat puitteet

5.3.3.   Mukautuminen sääntely-ympäristön muutoksiin (riskinhallinnan parantaminen, pääomapuskurien kasvattaminen jne.)

5.3.4.   Vahvistus siitä, että arvoltaan alentuneet omaisuuserät on ilmoitettu täysimääräisesti

5.3.5.   Mahdolliset muutokset omistusrakenteessa

5.4.   Elinkelpoisuuden palauttamiseksi suunniteltujen toimenpiteiden kuvaus, niistä aiheutuvat kustannukset ja niiden vaikutus tuloslaskelmaan/taseeseen

5.4.1.   Konsernitason toimenpiteet

5.4.2.   Toimenpiteet eri liiketoiminta-alueilla

5.4.3.   Kunkin toimenpiteen vaikutus tuloslaskelmaan/taseeseen

5.5.   Kilpailun vääristymisen rajoittamistoimenpiteiden (ks. 7 kohta) vaikutuksen kuvaus ottaen huomioon niistä aiheutuvat kustannukset ja niiden vaikutus tuloslaskelmaan/taseeseen

5.5.1.   Konsernitason toimenpiteet

5.5.2.   Toimenpiteet eri liiketoiminta-alueilla

5.5.3.   Kunkin toimenpiteen vaikutus tuloslaskelmaan/taseeseen

5.6.   Vertailu vaihtoehtoihin ja lyhyt vertaileva arviointi aluetason, kansallisen tason ja ETA:n tason taloudellisista ja yhteiskunnallisista vaikutuksista (edellytetään lähinnä, jos pankki ei välttämättä täytä vakavaraisuusvaatimuksia ilman tukea)

5.6.1.   Vaihtoehdot: likvidointi, yrityksen osien erottaminen, sulautuminen toiseen pankkiin ja näistä aiheutuvat vaikutukset

5.6.2.   Yleiset taloudelliset vaikutukset

5.7.   Toimenpiteiden toteutusaikataulu ja määräaika, johon mennessä rakenneuudistussuunnitelma on kokonaisuudessaan toteutettava (mainitkaa, jos tiedot ovat salassapidettäviä)

5.8.   Valtiontuen takaisinmaksusuunnitelman kuvaus

5.8.1.   Tuesta luopumista koskevan suunnitelman taustalla olevat oletukset

5.8.2.   Valtion irtautumiskannustimien kuvaus

5.8.3.   Irtautumis- tai takaisinmaksusuunnitelma siihen asti, että irtautuminen/takaisinmaksu on kokonaan toteutunut

5.9.   Tuloslaskelmat/taseet viimeksi kuluneilta kolmelta ja tulevilta viideltä vuodelta sekä keskeisimmät taloudelliset tunnusluvut ja parhaaseen/pahimpaan vaihtoehtoon perustuva herkkyysanalyysi

5.9.1.   Perustapaus

5.9.1.1.   Konsernitason tuloslaskelma/tase

5.9.1.2.   Konsernitason keskeiset taloudelliset tunnusluvut (pääoman riskikorjattu tuotto (RAROC) vertailulukuna riskipainotetun kannattavuuden sisäisille kriteereille, kulu/tuotto-suhde (CIR), oman pääoman tuotto (ROE) jne.)

5.9.1.3.   Liiketoimintayksikkökohtainen tuloslaskelma/tase

5.9.1.4.   Liiketoimintayksikköjen keskeiset taloudelliset tunnusluvut (pääoman riskikorjattu tuotto (RAROC) vertailulukuna riskipainotetun kannattavuuden sisäisille kriteereille, kulu/tuotto-suhde (CIR), oman pääoman tuotto (ROE) jne.)

5.9.2.   Parhaimman vaihtoehdon skenaario

5.9.2.1.   Taustaoletukset

5.9.2.2.   Konsernitason tuloslaskelma/tase

5.9.2.3.   Konsernitason keskeiset taloudelliset tunnusluvut (pääoman riskikorjattu tuotto (RAROC) vertailulukuna riskipainotetun kannattavuuden sisäisille kriteereille, kulu/tuotto-suhde (CIR), oman pääoman tuotto (ROE) jne.)

5.9.3.   Pahimman vaihtoehdon skenaario – jos stressitesti on tehty ja/tai kansalliset valvontaviranomaiset ovat vahvistaneet sen tulokset, tällaisessa testissä käytetyt menetelmät ja muuttujat ja sen tulokset on ilmoitettava (2)

5.9.3.1.   Taustaoletukset

5.9.3.2.   Konsernitason tuloslaskelma/tase

5.9.3.3.   Konsernitason keskeiset taloudelliset tunnusluvut (pääoman riskikorjattu tuotto (RAROC) vertailulukuna riskipainotetun kannattavuuden sisäisille kriteereille, kulu/tuotto-suhde (CIR), oman pääoman tuotto (ROE) jne.)

6.   Vastuunjako – rahoituslaitoksen ja sen osakkeenomistajien oma osallistuminen rakenneuudistukseen (kirjanpito ja omistusosuuksien taloudellinen arvo)

6.1.   Rakenneuudistuskustannusten rajoittaminen elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta välttämättömään

6.2.   Tuen määrän rajoittaminen (myös tiedot mahdollisista säännöksistä, joilla rajoitetaan osinkojen ja etuoikeusasemaltaan huonomman velan korkojen maksua)

6.3.   Merkittävä oma osallistuminen (myös tiedot osakkeenomistajien tai huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien osuuden määrästä)

7.   Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet

7.1.   Toimenpiteiden laajuuden perustelu ottaen huomioon valtiontuen määrä ja vaikutus

7.2.   Rakenteelliset toimenpiteet, myös aikatauluehdotus ja välitavoitteet omaisuuserien tai tytäryhtiöiden/sivuliikkeiden luovutukselle tai muille korjaustoimenpiteille

7.3.   Toimintalinjoja koskevat sitoumukset, myös pidättäytyminen markkinoinnista, jossa valtiontuki otetaan esiin kilpailuetuna

8.   Seuranta (mahdollisesti toimitsijan järjestäminen)

---

(1)  Elinkelpoisuuden kartoitusta varten tarvittavat tiedot voivat sisältää pankin sisäisiä tietoja ja raportteja sekä EFTA-valtioiden viranomaisten, myös sääntelyviranomaisten, laatimia tai niitä varten laadittuja raportteja.

(2)  Stressitestauksen olisi mahdollisuuksien mukaan perustuttava yhteisiin muuttujiin, kuten niihin, joista on sovittu yhteisön tasolla (esim. Euroopan pankkivalvojien komitean kehittämiin menetelmiin), ja sitä olisi tarvittaessa mukautettava maa- ja pankkikohtaisen tilanteen huomioon ottamiseksi. Tarvittaessa voidaan myös harkita käänteisen stressitestauksen tai muiden vastaavien menetelmien käyttöä.

---

Oikaisuja

| 10.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 292/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 292/26

---

Oikaistaan komission asetus (EU) N:o 1063/2010, annettu 18 päivänä marraskuuta 2010, tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2454/93 muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 307, 23. marraskuuta 2010
  )

Sivulla 12, 86 artiklan 4 kohdan toinen alakohta

korvataan:

”Jos ensimmäisessä alakohdassa säädetty edellytys ei täyty, tuotteen alkuperämaa on se alueelliseen ryhmään kuuluva maa, jonka osuus alueelliseen ryhmään kuuluvien muiden maiden alkuperäainesten tullausarvosta on suurin.”

seuraavasti:

”Jos ensimmäisessä alakohdassa säädetty edellytys ei täyty, tuotteen alkuperämaa on se alueelliseen ryhmään kuuluva maa, jonka osuus alueelliseen ryhmään kuuluvien maiden alkuperäainesten arvosta on suurin.”

Sivulla 13, 86 artiklan 6 kohdan b alakohta

korvataan:

| ”b) | jos a alakohdassa säädetty edellytys ei täyty, tuotteiden alkuperämaa on se kumulaatioon osallistuva maa, jonka osuus tähän kumulaatioon osallistuvien muiden maiden alkuperäainesten tullausarvosta on suurin.” |
| --- | --- |

”b)

jos a alakohdassa säädetty edellytys ei täyty, tuotteiden alkuperämaa on se kumulaatioon osallistuva maa, jonka osuus tähän kumulaatioon osallistuvien muiden maiden alkuperäainesten tullausarvosta on suurin.”

seuraavasti:

| ”b) | jos a alakohdassa säädetty edellytys ei täyty, tuotteiden alkuperämaa on se kumulaatioon osallistuva maa, jonka osuus tähän kumulaatioon osallistuvien maiden alkuperäainesten arvosta on suurin.” |
| --- | --- |

”b)

jos a alakohdassa säädetty edellytys ei täyty, tuotteiden alkuperämaa on se kumulaatioon osallistuva maa, jonka osuus tähän kumulaatioon osallistuvien maiden alkuperäainesten arvosta on suurin.”

Sivulla 42, liitteessä 13 a olevan II osan 1 sarakkeessa

korvataan:

”ex ex 3301”

seuraavasti:

”3301”.

Sivulla 44, liitteessä 13 a olevan II osan 1 sarakkeessa

korvataan:

”ex ex 3806”

seuraavasti:

”3806 30”.

Sivulla 61, liitteessä 13 a olevan II osan 2 sarakkeessa

korvataan:

”Nimikkeen 7003, 7004 tai 7005 lasi, taivutettu, reunoista työstetty, kaiverrettu, porattu”

seuraavasti:

”Nimikkeen 7003, 7004 tai 7005 lasi, taivutettu, reunoista työstetty, kaiverrettu, porattu, emaloitu tai muulla tavalla työstetty, mutta ei kehystetty eikä yhdistetty muihin aineisiin”.

Sivulla 67, liitteessä 13 a olevan II osan 1 sarakkeessa

korvataan:

”8542 31–8542 33 ja 8542 39”

seuraavasti:

”ex ex 8542 31, ex ex 8542 32, ex ex 8542 33 ja ex ex 8542 39”.

Sivulla 72, liitteessä 13 b olevan II osan 2 sarakkeessa

korvataan:

”Suklaa ja muut kaakaota sisältävät elintarvikevalmisteet, ei kuitenkaan kaakaojauhe”

seuraavasti:

”Muut valmisteet enemmän kuin 2 kg:n painoisina levyinä tai tankoina taikka nesteenä, tahnana, jauheena, rakeina tai niiden kaltaisessa muodossa, astian tai muun tuotetta lähinnä olevan pakkauksen nettopaino suurempi kuin 2 kg”.

---