# Euroopa Liidu L 259/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.259.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 259 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide4. oktoober 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.259.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 259

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide4. oktoober 2011

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 954/2011, 14. september 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 955/2011, 14. september 2011, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1541/98 teatavate koondnomenklatuuri XI jao alla kuuluvate ja ühenduses vabasse ringlusse lubatud tekstiiltoodete päritolutõendi ja sellise tõendi aktsepteerimistingimuste kohta ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta | 5 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 954/2011, 14. september 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (
  1
  )

1

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 955/2011, 14. september 2011, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1541/98 teatavate koondnomenklatuuri XI jao alla kuuluvate ja ühenduses vabasse ringlusse lubatud tekstiiltoodete päritolutõendi ja sellise tõendi aktsepteerimistingimuste kohta ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta

5

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2011/634/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 17. mai 2011, 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta | 7 |
| 2010. aasta rahvusvaheline kakaoleping | 8 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2011/634/EL

*

Nõukogu otsus, 17. mai 2011, 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

7

2010. aasta rahvusvaheline kakaoleping

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 4.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 259/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 259/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 954/2011,

14. september 2011,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud õigusakti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast Regioonide Komiteega konsulteerimist,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 2006/2004 (3) on sätestatud tingimused, mille alusel tarbijate huve kaitsvate õigusaktide jõustamise eest vastutavaks määratud liikmesriikide pädevad asutused teevad koostööd üksteisega ja komisjoniga, et tagada kõnealuste õigusaktide täitmine ja siseturu tõrgeteta toimimine ning et tõhustada tarbijate majandushuvide kaitset. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 2006/2004 (3) on sätestatud tingimused, mille alusel tarbijate huve kaitsvate õigusaktide jõustamise eest vastutavaks määratud liikmesriikide pädevad asutused teevad koostööd üksteisega ja komisjoniga, et tagada kõnealuste õigusaktide täitmine ja siseturu tõrgeteta toimimine ning et tõhustada tarbijate majandushuvide kaitset.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 3 punkt a määratleb tarbijate huve kaitsvad õigusaktid kui kõnealuse määruse lisas (edaspidi „lisa”) loetletud direktiivid, nagu need on liikmesriikide siseriiklikku õigusesse üle võetud, ning määrused. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 3 punkt a määratleb tarbijate huve kaitsvad õigusaktid kui kõnealuse määruse lisas (edaspidi „lisa”) loetletud direktiivid, nagu need on liikmesriikide siseriiklikku õigusesse üle võetud, ning määrused.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 2006/2004 jõustumisest alates on mitu lisas loetletud õigusakti kehtetuks tunnistatud ja vastu on võetud uusi õigusakte. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 2006/2004 jõustumisest alates on mitu lisas loetletud õigusakti kehtetuks tunnistatud ja vastu on võetud uusi õigusakte.

| (4) | Direktiiv 84/450/EMÜ (4) on kehtetuks tunnistatud ning asendatud direktiiviga 2006/114/EÜ (5). Seega tuleks lisast välja jätta viide direktiivile 84/450/EMÜ ning asendada see viidetega direktiivi 2006/114/EÜ konkreetsetele artiklitele, mille eesmärk on kaitsta tarbijate huve. |
| --- | --- |

(4)

Direktiiv 84/450/EMÜ (4) on kehtetuks tunnistatud ning asendatud direktiiviga 2006/114/EÜ (5). Seega tuleks lisast välja jätta viide direktiivile 84/450/EMÜ ning asendada see viidetega direktiivi 2006/114/EÜ konkreetsetele artiklitele, mille eesmärk on kaitsta tarbijate huve.

| (5) | Kuigi direktiiv 87/102/EMÜ (6) on kehtetuks tunnistatud ja asendatud direktiiviga 2008/48/EÜ, (7) ei väljendata direktiivis 2008/48/EÜ selgesõnaliselt, et viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile 87/102/EMÜ tuleks käsitada viidetena direktiivile 2008/48/EÜ. Õiguskindluse huvides tuleks lisas esitatud viide direktiivile 87/102/EMÜ seega asendada viitega direktiivile 2008/48/EÜ. |
| --- | --- |

(5)

Kuigi direktiiv 87/102/EMÜ (6) on kehtetuks tunnistatud ja asendatud direktiiviga 2008/48/EÜ, (7) ei väljendata direktiivis 2008/48/EÜ selgesõnaliselt, et viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile 87/102/EMÜ tuleks käsitada viidetena direktiivile 2008/48/EÜ. Õiguskindluse huvides tuleks lisas esitatud viide direktiivile 87/102/EMÜ seega asendada viitega direktiivile 2008/48/EÜ.

| (6) | Direktiiv 89/552/EMÜ (8) on kehtetuks tunnistatud ja asendatud direktiiviga 2010/13/EL (9). Direktiivi 2010/13/EL artikli 34 teise lõigu kohaselt tuleb viiteid direktiivile 89/552/EMÜ käsitada viidetena direktiivile 2010/13/EL. Selguse huvides tuleks siiski lisas esitatud viide direktiivile 89/552/EMÜ asendada viitega direktiivi 2010/13/EL asjakohastele artiklitele. |
| --- | --- |

(6)

Direktiiv 89/552/EMÜ (8) on kehtetuks tunnistatud ja asendatud direktiiviga 2010/13/EL (9). Direktiivi 2010/13/EL artikli 34 teise lõigu kohaselt tuleb viiteid direktiivile 89/552/EMÜ käsitada viidetena direktiivile 2010/13/EL. Selguse huvides tuleks siiski lisas esitatud viide direktiivile 89/552/EMÜ asendada viitega direktiivi 2010/13/EL asjakohastele artiklitele.

| (7) | Direktiivi 93/13/EMÜ (10) otsusega 2002/995/EÜ (11) ei muudetud. Seega tuleks viide sellele otsusele lisast välja jätta. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivi 93/13/EMÜ (10) otsusega 2002/995/EÜ (11) ei muudetud. Seega tuleks viide sellele otsusele lisast välja jätta.

| (8) | Direktiiv 94/47/EÜ (12) on kehtetuks tunnistatud ja asendatud direktiiviga 2008/122/EÜ (13). Direktiivi 2008/122/EÜ artikli 18 teise lõigu kohaselt tuleb viiteid direktiivile 94/47/EÜ käsitada viidetena direktiivile 2008/122/EÜ. Selguse huvides tuleks lisas esitatud viide direktiivile 94/47/EÜ siiski asendada viitega direktiivile 2008/122/EÜ. |
| --- | --- |

(8)

Direktiiv 94/47/EÜ (12) on kehtetuks tunnistatud ja asendatud direktiiviga 2008/122/EÜ (13). Direktiivi 2008/122/EÜ artikli 18 teise lõigu kohaselt tuleb viiteid direktiivile 94/47/EÜ käsitada viidetena direktiivile 2008/122/EÜ. Selguse huvides tuleks lisas esitatud viide direktiivile 94/47/EÜ siiski asendada viitega direktiivile 2008/122/EÜ.

| (9) | Direktiiv 97/55/EÜ (14) on kehtetuks tunnistatud direktiivi 84/450/EMÜ muutev direktiiv. Seega tuleks lisast välja jätta viide direktiivile 97/55/EÜ. |
| --- | --- |

(9)

Direktiiv 97/55/EÜ (14) on kehtetuks tunnistatud direktiivi 84/450/EMÜ muutev direktiiv. Seega tuleks lisast välja jätta viide direktiivile 97/55/EÜ.

| (10) | Lisa tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Lisa tuleks vastavalt muuta.

| (11) | On vaja hinnata määruse (EÜ) nr 2006/2004 tulemuslikkust ja toimimismehhanisme ning põhjalikult uurida selle lisasse tarbijate huve kaitsvate täiendavate õigusaktide võimalikku lisamist, pidades silmas asjaomase määruse võimalikku läbivaatamist, et anda riiklikele täitevasutustele paremad võimalused piiriüleste juhtumite korral tarbijate kollektiivsete huvide rikkumisi tulemuslikult avastada, uurida ja need lõpetada või keelata. Selleks peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 2014. aasta lõpuks aruande, millele oleks vajadusel lisatud ka seadusandlik ettepanek, |
| --- | --- |

(11)

On vaja hinnata määruse (EÜ) nr 2006/2004 tulemuslikkust ja toimimismehhanisme ning põhjalikult uurida selle lisasse tarbijate huve kaitsvate täiendavate õigusaktide võimalikku lisamist, pidades silmas asjaomase määruse võimalikku läbivaatamist, et anda riiklikele täitevasutustele paremad võimalused piiriüleste juhtumite korral tarbijate kollektiivsete huvide rikkumisi tulemuslikult avastada, uurida ja need lõpetada või keelata. Selleks peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 2014. aasta lõpuks aruande, millele oleks vajadusel lisatud ka seadusandlik ettepanek,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2006/2004 muudetakse järgmiselt:

| 1) | lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 21a
  Läbivaatamine
  Komisjon esitab 31. detsembriks 2014 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse kõnealuse määruse tulemuslikkust ja toimimismehhanisme ning uuritakse põhjalikult võimalust lisada selle lisasse täiendavad õigusaktid, millega kaitstakse tarbijate huve. Aruanne põhineb välishindamisel ja kõigi asjaomaste sidusrühmadega põhjalikul konsulteerimisel ning vajaduse korral tuleb see esitada koos seadusandliku ettepanekuga.”; |
| --- | --- |

1)

lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 21a

Läbivaatamine

Komisjon esitab 31. detsembriks 2014 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse kõnealuse määruse tulemuslikkust ja toimimismehhanisme ning uuritakse põhjalikult võimalust lisada selle lisasse täiendavad õigusaktid, millega kaitstakse tarbijate huve. Aruanne põhineb välishindamisel ja kõigi asjaomaste sidusrühmadega põhjalikul konsulteerimisel ning vajaduse korral tuleb see esitada koos seadusandliku ettepanekuga.”;

| 2) | lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

2)

lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 14. september 2011

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT C 218, 23.7.2011, lk 69.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 5. juuli 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 27. juuli 2011. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus) (ELT L 364, 9.12.2004, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 10. septembri 1984. aasta direktiiv 84/450/EMÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (EÜT L 250, 19.9.1984, lk 17).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (ELT L 376, 27.12.2006, lk 21).

5

(6)  Nõukogu 22. detsembri 1986. aasta direktiiv 87/102/EMÜ tarbijakrediiti käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 42, 12.2.1987, lk 48).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiiv 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/ EMÜ (ELT L 133, 22.5.2008, lk 66).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiiv 89/552/EMÜ audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (EÜT L 298, 17.10.1989, lk 23).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (ELT L 95, 15.4.2010, lk 1).

9

(10)  Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT L 95, 21.4.1993, lk 29).

10

(11)  Komisjoni 9. detsembri 2002. aasta otsus 2002/995/EÜ, millega kehtestatakse ajutised kaitsemeetmed isiklikuks tarbimiseks ettenähtud loomsete toodete impordil (EÜT L 353, 30.12.2002, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 1994. aasta direktiiv 94/47/EÜ ostjate kaitse kohta, mis puudutab kinnisvara osaajalise kasutamise õiguse ostulepingute teatavaid aspekte (EÜT L 280, 29.10.1994, lk 83).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta direktiiv 2008/122/EÜ tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajalise puhkusetoote, edasimüügi ja vahetuslepingute teatavate aspektidega (ELT L 33, 3.2.2009, lk 10).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta direktiiv 97/55/EÜ, millega muudetakse direktiivi 84/450/EMÜ eksitava reklaami kohta, arvates selle hulka võrdleva reklaami (EÜT L 290, 23.10.1997, lk 18).

14

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 2006/2004 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Joonealune märkus (1) asendatakse järgmisega:






  „(1) | Direktiivid nr 6, 8 ja 13 sisaldavad erisätteid.” |
| --- | --- | --- |

1)

Joonealune märkus (1) asendatakse järgmisega:

„(1)

Direktiivid nr 6, 8 ja 13 sisaldavad erisätteid.”

| 2) | Punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (ELT L 376, 27.12.2006, lk 21): artikkel 1, artikli 2 punkt c ning artiklid 4–8.” |
| --- | --- | --- |

2)

Punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (ELT L 376, 27.12.2006, lk 21): artikkel 1, artikli 2 punkt c ning artiklid 4–8.”

| 3) | Punktid 3 ja 4 asendatakse järgmisega:






  „3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiiv 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (ELT L 133, 22.5.2008, lk 66). |
| --- | --- | --- |

3)

Punktid 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiiv 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (ELT L 133, 22.5.2008, lk 66).

| 4. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (ELT L 95, 15.4.2010, lk 1): artiklid 9, 10, 11 ja 19–26.” |
| --- | --- |

4.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (ELT L 95, 15.4.2010, lk 1): artiklid 9, 10, 11 ja 19–26.”

| 4) | Punktid 6 ja 7 asendatakse järgmisega:






  „6. | Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT L 95, 21.4.1993, lk 29). |
| --- | --- | --- |

4)

Punktid 6 ja 7 asendatakse järgmisega:

„6.

Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT L 95, 21.4.1993, lk 29).

| 7. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta direktiiv 2008/122/EÜ tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajalise puhkusetoote, edasimüügi ja vahetuslepingute teatavate aspektidega (ELT L 33, 3.2.2009, lk 10).” |
| --- | --- |

7.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta direktiiv 2008/122/EÜ tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajalise puhkusetoote, edasimüügi ja vahetuslepingute teatavate aspektidega (ELT L 33, 3.2.2009, lk 10).”

| 5) | Punkt 9 jäetakse välja. |
| --- | --- |

5)

Punkt 9 jäetakse välja.

---

| 4.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 259/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 259/5

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 955/2011,

14. september 2011,

millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1541/98 teatavate koondnomenklatuuri XI jao alla kuuluvate ja ühenduses vabasse ringlusse lubatud tekstiiltoodete päritolutõendi ja sellise tõendi aktsepteerimistingimuste kohta ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määruses (EÜ) nr 1541/98 (2) on sätestatud teatavate tekstiiltoodete, mis on pärit kolmandatest riikidest, kellega liit on sõlminud kahepoolsed tekstiile käsitlevad lepingud, protokollid või muud kokkulepped, päritolu tõendamist käsitlevad eeskirjad, ja nende tekstiiltoodete, mille suhtes liit on kehtestanud kontrollisüsteemi eesmärgiga jälgida toodete impordi suundumusi, või mille suhtes liit kohaldab erikaitsemeetmeid, päritolu tõendamist käsitlevad eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1541/98 (2) on sätestatud teatavate tekstiiltoodete, mis on pärit kolmandatest riikidest, kellega liit on sõlminud kahepoolsed tekstiile käsitlevad lepingud, protokollid või muud kokkulepped, päritolu tõendamist käsitlevad eeskirjad, ja nende tekstiiltoodete, mille suhtes liit on kehtestanud kontrollisüsteemi eesmärgiga jälgida toodete impordi suundumusi, või mille suhtes liit kohaldab erikaitsemeetmeid, päritolu tõendamist käsitlevad eeskirjad.

| (2) | Pärast määruse (EÜ) nr 1541/98 vastuvõtmist on toimunud mitmeid olulisi muutusi. Kombineeritud nomenklatuuri XI jaos esitatud tekstiiltoodete suhtes kohaldatavate liidu impordimeetmete arv ja mõju on järk-järgult vähenenud ning praeguseks on nende väärtus nii kombineeritud nomenklatuuri vastavate jaotiste kui ka asjaomaste riikide seisukohalt peaaegu olematu. |
| --- | --- |

(2)

Pärast määruse (EÜ) nr 1541/98 vastuvõtmist on toimunud mitmeid olulisi muutusi. Kombineeritud nomenklatuuri XI jaos esitatud tekstiiltoodete suhtes kohaldatavate liidu impordimeetmete arv ja mõju on järk-järgult vähenenud ning praeguseks on nende väärtus nii kombineeritud nomenklatuuri vastavate jaotiste kui ka asjaomaste riikide seisukohalt peaaegu olematu.

| (3) | Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artiklis 26 on sätestatud, et toll võib tõsise kahtluse korral nõuda mis tahes täiendavaid päritolutõendeid. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artiklis 26 on sätestatud, et toll võib tõsise kahtluse korral nõuda mis tahes täiendavaid päritolutõendeid.

| (4) | Kõikidel juhtudel tuleb imporditud toodete päritoluriik märkida ühtse haldusdokumendi lahtrisse 34, mis täidetakse vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (4) lisas 37 esitatud ühtse haldusdokumendi selgitavale juhendile. Selle märke suhtes kohaldatakse tavalisi kontrollimenetlusi, sealhulgas võimalust, et toll nõuab üksikjuhtumite puhul vajaduse korral täiendavaid tõendeid. |
| --- | --- |

(4)

Kõikidel juhtudel tuleb imporditud toodete päritoluriik märkida ühtse haldusdokumendi lahtrisse 34, mis täidetakse vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (4) lisas 37 esitatud ühtse haldusdokumendi selgitavale juhendile. Selle märke suhtes kohaldatakse tavalisi kontrollimenetlusi, sealhulgas võimalust, et toll nõuab üksikjuhtumite puhul vajaduse korral täiendavaid tõendeid.

| (5) | Kohustus esitada süstemaatiliselt täiendavaid tõendeid põhjenduses 1 osutatud tekstiiltoodete päritolu kohta on muutunud ebaproportsionaalseks võrreldes oma eesmärgiga – täiendada teatavaid impordimeetmeid, mida praegu aga väga harva kasutatakse. Kõnealune kohustus suurendab seega põhjendamatult ettevõtjate koormust. |
| --- | --- |

(5)

Kohustus esitada süstemaatiliselt täiendavaid tõendeid põhjenduses 1 osutatud tekstiiltoodete päritolu kohta on muutunud ebaproportsionaalseks võrreldes oma eesmärgiga – täiendada teatavaid impordimeetmeid, mida praegu aga väga harva kasutatakse. Kõnealune kohustus suurendab seega põhjendamatult ettevõtjate koormust.

| (6) | Kuna asjaomaseid tekstiiltooteid võib importida mis tahes piiranguteta ja tollil on põhjenduses 4 osutatud võimalus nõuda eelkõige imporditud toodete päritolu käsitleva kahtluse puhul täiendavat teavet, ei ole enam vaja kohaldada määruses (EÜ) nr 1541/98 sätestatud täiendavaid administratiivnõudeid. |
| --- | --- |

(6)

Kuna asjaomaseid tekstiiltooteid võib importida mis tahes piiranguteta ja tollil on põhjenduses 4 osutatud võimalus nõuda eelkõige imporditud toodete päritolu käsitleva kahtluse puhul täiendavat teavet, ei ole enam vaja kohaldada määruses (EÜ) nr 1541/98 sätestatud täiendavaid administratiivnõudeid.

| (7) | Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 1541/98 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 1541/98 kehtetuks tunnistada.

| (8) | Nõukogu määrust (EMÜ) nr 3030/93, (5) mille kohaselt võib määruses (EÜ) nr 1541/98 sätestatud päritolutõendit teatavatel juhtudel aktsepteerida, tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu määrust (EMÜ) nr 3030/93, (5) mille kohaselt võib määruses (EÜ) nr 1541/98 sätestatud päritolutõendit teatavatel juhtudel aktsepteerida, tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrus (EÜ) nr 1541/98 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Määruse (EMÜ) nr 3030/93 artikli 1 lõike 6 esimese lõigu teine lause jäetakse välja.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 14. september 2011

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  Euroopa Parlamendi 7. juuni 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 27. juuli 2011. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 202, 18.7.1998, lk 11.

2

(3)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

3

(4)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

4

(5)  EÜT L 275, 8.11.1993, lk 1.

5

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 4.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 259/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 259/7

---

NÕUKOGU OTSUS,

17. mai 2011,

2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

(2011/634/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõikeid 3 ja 4 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 25. juunil 2010 kiitis Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kaubandus- ja arengukonverentsi juurde loodud läbirääkimiskonverents heaks 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu (edaspidi „leping”) teksti. |
| --- | --- |

(1)

25. juunil 2010 kiitis Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kaubandus- ja arengukonverentsi juurde loodud läbirääkimiskonverents heaks 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu (edaspidi „leping”) teksti.

| (2) | Läbirääkimised lepingu üle peeti selleks, et asendada 2001. aasta rahvusvaheline kakaoleping, mille kehtivust on pikendatud 30. septembrini 2012. Liit on 2001. aasta rahvusvahelise kakaolepingu osaline, seega on liidu huvides seda asendav leping allkirjastada ja sõlmida. |
| --- | --- |

(2)

Läbirääkimised lepingu üle peeti selleks, et asendada 2001. aasta rahvusvaheline kakaoleping, mille kehtivust on pikendatud 30. septembrini 2012. Liit on 2001. aasta rahvusvahelise kakaolepingu osaline, seega on liidu huvides seda asendav leping allkirjastada ja sõlmida.

| (3) | Leping on allakirjutamiseks avatud alates 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2012 ning ratifitseerimis- ja heakskiitmiskirjad saab hoiule anda sama tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Leping on allakirjutamiseks avatud alates 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2012 ning ratifitseerimis- ja heakskiitmiskirjad saab hoiule anda sama tähtaja jooksul.

| (4) | Lepingu eesmärgid kuuluvad ühise kaubanduspoliitika alla. |
| --- | --- |

(4)

Lepingu eesmärgid kuuluvad ühise kaubanduspoliitika alla.

| (5) | Leping tuleks allkirjastada ning seda tuleks kohaldada ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni, |
| --- | --- |

(5)

Leping tuleks allkirjastada ning seda tuleks kohaldada ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga antakse luba allkirjastada Euroopa Liidu nimel 2010. aasta rahvusvaheline kakaoleping (edaspidi „leping”), eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama.

Artikkel 3

Lepingut kohaldatakse ajutiselt (1) kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 4

Liit teavitab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretäri oma kavatsusest kohaldada lepingut ajutiselt vastavalt lepingu artiklile 56.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 17. mai 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

FAZEKAS S.

---

(1)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu ajutise kohaldamise alguskuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

1

Euroopa Liidu Teatajas

---

TÕLGE

2010. AASTA RAHVUSVAHELINE KAKAOLEPING

PREAMBUL

KÄESOLEVA LEPINGU OSALISED,

| a) | TUNNISTADES kakaosektori panust vaesuse vähendamisse ja rahvusvaheliselt kokkulepitud arengueesmärkide ning eelkõige aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

a)

TUNNISTADES kakaosektori panust vaesuse vähendamisse ja rahvusvaheliselt kokkulepitud arengueesmärkide ning eelkõige aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse;

| b) | TUNNISTADES kakao ja sellega kauplemise tähtsust elanikkonna tuluallikana arengumaade majanduses ning tunnistades kakaoga kauplemise esmatähtsat panust arengumaade eksporditulusse ning nende sotsiaal- ja majandusarengu programmide väljatöötamisse; |
| --- | --- |

b)

TUNNISTADES kakao ja sellega kauplemise tähtsust elanikkonna tuluallikana arengumaade majanduses ning tunnistades kakaoga kauplemise esmatähtsat panust arengumaade eksporditulusse ning nende sotsiaal- ja majandusarengu programmide väljatöötamisse;

| c) | TUNNISTADES kakaosektori tähtsust miljonite inimeste toimetuleku seisukohast, eelkõige arengumaades, kus kakao tootmine on väiketootjate peamine otsene tuluallikas; |
| --- | --- |

c)

TUNNISTADES kakaosektori tähtsust miljonite inimeste toimetuleku seisukohast, eelkõige arengumaades, kus kakao tootmine on väiketootjate peamine otsene tuluallikas;

| d) | TUNNISTADES, et tihe rahvusvaheline koostöö kakaoga seotud küsimustes ja kõikide kakao väärtusahelaga seotud asjaosaliste jätkuv dialoog võivad aidata kaasa maailma kakaomajanduse säästvale arengule; |
| --- | --- |

d)

TUNNISTADES, et tihe rahvusvaheline koostöö kakaoga seotud küsimustes ja kõikide kakao väärtusahelaga seotud asjaosaliste jätkuv dialoog võivad aidata kaasa maailma kakaomajanduse säästvale arengule;

| e) | TUNNISTADES eksportivate ja importivate liikmete vahelise strateegilise partnerluse tähtsust säästva kakaomajanduse saavutamisel; |
| --- | --- |

e)

TUNNISTADES eksportivate ja importivate liikmete vahelise strateegilise partnerluse tähtsust säästva kakaomajanduse saavutamisel;

| f) | TUNNISTADES vajadust tagada rahvusvahelise kakaoturu läbipaistvus nii tootjate kui ka tarbijate huvides; |
| --- | --- |

f)

TUNNISTADES vajadust tagada rahvusvahelise kakaoturu läbipaistvus nii tootjate kui ka tarbijate huvides;

| g) | TUNNISTADES varasemate 1972., 1975., 1980., 1986., 1993. ja 2001. aasta rahvusvaheliste kakaolepingute panust maailma kakaomajanduse arengusse, |
| --- | --- |

g)

TUNNISTADES varasemate 1972., 1975., 1980., 1986., 1993. ja 2001. aasta rahvusvaheliste kakaolepingute panust maailma kakaomajanduse arengusse,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I   PEATÜKK

EESMÄRGID

Artikkel 1

Eesmärgid

Ülemaailmse kakaosektori tugevdamiseks, selle säästva arengu soodustamiseks ning kõikide sidusrühmade kasu suurendamiseks on seitsmenda rahvusvahelise kakaolepingu eesmärgid järgmised:

| a) | soodustada rahvusvahelist koostööd maailma kakaomajanduses; |
| --- | --- |

a)

soodustada rahvusvahelist koostööd maailma kakaomajanduses;

| b) | luua sobiv raamistik kõigi kakaoga seotud küsimuste arutamiseks valitsuste vahel ja erasektoriga; |
| --- | --- |

b)

luua sobiv raamistik kõigi kakaoga seotud küsimuste arutamiseks valitsuste vahel ja erasektoriga;

| c) | aidata kaasa liikmete riikliku kakaomajanduse tugevdamisele pädevatele asutustele rahastamiseks ja elluviimiseks esitatavate projektide ettevalmistamise, arendamise ja hindamise kaudu ning liikmetele ja maailma kakaomajandusele kasu toovatele projektidele rahaliste vahendite hankimise kaudu; |
| --- | --- |

c)

aidata kaasa liikmete riikliku kakaomajanduse tugevdamisele pädevatele asutustele rahastamiseks ja elluviimiseks esitatavate projektide ettevalmistamise, arendamise ja hindamise kaudu ning liikmetele ja maailma kakaomajandusele kasu toovatele projektidele rahaliste vahendite hankimise kaudu;

| d) | püüelda selle poole, et saada õiglast hinda, mis tagab kakao väärtusahelas õiglase tulu nii tootjatele kui ka tarbijatele, ning aidata kõikide liikmete huvides kaasa maailma kakaomajanduse tasakaalustatud arengule; |
| --- | --- |

d)

püüelda selle poole, et saada õiglast hinda, mis tagab kakao väärtusahelas õiglase tulu nii tootjatele kui ka tarbijatele, ning aidata kõikide liikmete huvides kaasa maailma kakaomajanduse tasakaalustatud arengule;

| e) | edendada majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt säästvat kakaomajandust; |
| --- | --- |

e)

edendada majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt säästvat kakaomajandust;

| f) | toetada teadusuuringuid ja nende tulemuste rakendamist koolitus- ja teabeprogrammide kaudu, mis võimaldavad kakaole sobivate tehnoloogiate siiret liikmetele; |
| --- | --- |

f)

toetada teadusuuringuid ja nende tulemuste rakendamist koolitus- ja teabeprogrammide kaudu, mis võimaldavad kakaole sobivate tehnoloogiate siiret liikmetele;

| g) | soodustada maailma kakaomajanduse ja eelkõige kakaoga kauplemise läbipaistvust asjaomase statistika kogumise, analüüsi ja levitamise ning asjakohaste uuringute tegemise kaudu, samuti soodustada kaubandustakistuste kõrvaldamist; |
| --- | --- |

g)

soodustada maailma kakaomajanduse ja eelkõige kakaoga kauplemise läbipaistvust asjaomase statistika kogumise, analüüsi ja levitamise ning asjakohaste uuringute tegemise kaudu, samuti soodustada kaubandustakistuste kõrvaldamist;

| h) | soodustada ja ergutada šokolaadi ja kakaotoodete tarbimist, et suurendada nõudlust kakao järele, eelkõige reklaamides tihedas koostöös erasektoriga kakao häid omadusi, kaasa arvatud selle tervislikkust; |
| --- | --- |

h)

soodustada ja ergutada šokolaadi ja kakaotoodete tarbimist, et suurendada nõudlust kakao järele, eelkõige reklaamides tihedas koostöös erasektoriga kakao häid omadusi, kaasa arvatud selle tervislikkust;

| i) | julgustada liikmeid parandama kakao kvaliteeti ja töötama välja kakaosektori jaoks asjakohaseid toiduohutusega seotud meetmeid; |
| --- | --- |

i)

julgustada liikmeid parandama kakao kvaliteeti ja töötama välja kakaosektori jaoks asjakohaseid toiduohutusega seotud meetmeid;

| j) | julgustada liikmeid välja töötama ja rakendama strateegiaid, mis võimaldavad parandada kohalike kogukondade ja väiketootjate suutlikkust saada kasu kakao tootmisest ning aitavad seega kaasa vaesuse vähendamisele; |
| --- | --- |

j)

julgustada liikmeid välja töötama ja rakendama strateegiaid, mis võimaldavad parandada kohalike kogukondade ja väiketootjate suutlikkust saada kasu kakao tootmisest ning aitavad seega kaasa vaesuse vähendamisele;

| k) | hõlbustada kakaotootjaid toetavate finantsvahendite ja -teenuste, eelkõige krediidivõimaluste ja riskijuhtimisviisidega seotud teabe kättesaadavust. |
| --- | --- |

k)

hõlbustada kakaotootjaid toetavate finantsvahendite ja -teenuste, eelkõige krediidivõimaluste ja riskijuhtimisviisidega seotud teabe kättesaadavust.

II   PEATÜKK

MÕISTED

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „kakao”– kakaooad ja kakaotooted;

2)   „peen- või aroomikakao”– oma ainulaadse maitse ja värvuse poolest tuntud kakao, mida toodetakse käesoleva lepingu C lisas nimetatud riikides;

3)   „kakaotooted”– üksnes kakaoubadest valmistatud tooted, näiteks kakaomass, kakaovõi, magustamata kakaopulber, kakaokook ja purustatud kakaooad;

4)   „šokolaad ja šokolaaditooted”– tooted, mis on valmistatud kakaoubadest vastavalt „Codex alimentariuse” šokolaadi ja šokolaaditoodete standardile;

5)   „kakaoubade varu”– kõik kuivatatud kakaooad, mis on identifitseeritavad kakaoaasta viimase päeva (30. septembri) seisuga, sõltumata ladustamiskohast, omanikust või kasutusotstarbest;

6)   „kakaoaasta”– 12-kuuline ajavahemik 1. oktoobrist 30. septembrini (k.a);

7)   „organisatsioon”– artiklis 3 osutatud Rahvusvaheline Kakaoorganisatsioon;

8)   „nõukogu”– artiklis 6 osutatud rahvusvaheline kakaonõukogu;

9)   „lepinguosaline”– valitsus, Euroopa Liit või valitsustevaheline organisatsioon artikli 4 tähenduses, kes on nõustunud end ajutiselt või lõplikult käesoleva lepinguga siduma;

10)   „liige”– lepinguosaline, nagu eespool on määratletud;

11)   „impordiriik” või „importiv liige”– vastavalt riik või liige, kelle kakaoimport kakaoubades väljendatuna ületab ekspordi;

12)   „ekspordiriik” või „eksportiv liige”– vastavalt riik või liige, kelle kakaoeksport kakaoubades väljendatuna ületab impordi. Kakaod tootev riik, kelle kakaoimport kakaoubades väljendatuna ületab eksporti, kuid kelle toodang ületab importi või kelle toodang ületab kakao nähtavat sisetarbimist, (1) võib siiski soovi korral olla eksportiv liige;

13)   „kakaoeksport”– igasugune kakao, mis viiakse välja mis tahes riigi tolliterritooriumilt, ning „kakaoimport” – igasugune kakao, mis tuuakse sisse mis tahes riigi tolliterritooriumile, eeldusel et kõnealuste mõistete kohaldamisel peetakse enam kui ühte tolliterritooriumi hõlmava liikme puhul tolliterritooriumi all silmas kõnealuse liikme tolliterritooriumide kogumit;

14)   „säästev kakaomajandus”– ühtne väärtusahel, mille kõik osalised töötavad välja ja edendavad asjakohaseid meetmeid, et saavutada tootmise, töötlemise ja tarbimise tase, mis on praeguste ja tulevaste põlvkondade huvides majanduslikult elujõuline, keskkonnasäästlik ja sotsiaalselt vastutustundlik, eesmärgiga parandada kakao väärtusahela tootlikkust ja tasuvust kõikide osaliste jaoks ning eelkõige väiketootjate jaoks;

15)   „erasektor”– kõik erasektori ettevõtjad, kelle põhitegevus toimub kakaovaldkonnas. See hõlmab põllumajandustootjaid, edasimüüjaid, töötlejaid, tootjaid ja uurimisasutusi. Käesoleva lepingu raames hõlmab erasektor ka riigiettevõtteid, -ametkondi ja -asutusi, mis täidavad teatud riikides seda rolli, mida teistes riikides täidavad eraettevõtted;

16)   „indikaatorhind”– käesoleva lepingu tähenduses kasutatav kakao rahvusvahelise hinna tüüpiline indikaator, mida arvutatakse vastavalt artiklile 33;

17)   „eriarveldusühik” (SDR)– Rahvusvahelise Valuutafondi arvestusühik;

18)   „tonn”– 1 000 kilogrammi või 2 204,6 naela, „nael” – 453,597 grammi;

19)   „jagatud lihthäälteenamus”– eksportivate liikmete häälteenamus ja importivate liikmete häälteenamus eraldi arvestatuna;

20)   „kvalifitseeritud häälteenamus”– kaks kolmandikku eksportivate liikmete häältest ja kaks kolmandikku importivate liikmete häältest eraldi arvestatuna, tingimusel et kohal on vähemalt viis eksportivat liiget ja enamik importivatest liikmetest;

21)   „jõustumine”– kuupäev, mil käesolev leping esmakordselt ajutiselt või lõplikult jõustub, kui ei ole määratud teisiti.

III   PEATÜKK

RAHVUSVAHELINE KAKAOORGANISATSIOON

Artikkel 3

Rahvusvahelise Kakaoorganisatsiooni peakorter ja struktuur

1.   1972. aasta rahvusvahelise kakaolepinguga asutatud Rahvusvaheline Kakaoorganisatsioon jätkab eksisteerimist ning kohaldab käesoleva lepingu sätteid ja kontrollib selle täitmist.

2.   Organisatsiooni peakorter asub alati mõne liikme territooriumil.

3.   Organisatsiooni peakorter asub Londonis, kui nõukogu ei otsusta teisiti.

4.   Organisatsioon tegutseb järgmiste organite kaudu:

| a) | rahvusvaheline kakaonõukogu, mis on organisatsiooni kõrgeim organ; |
| --- | --- |

a)

rahvusvaheline kakaonõukogu, mis on organisatsiooni kõrgeim organ;

| b) | nõukogu allorganid, sh haldus- ja finantskomitee, majanduskomitee, maailma kakaomajanduse konsultatiivkogu ja muud nõukogu moodustatud komiteed, ning |
| --- | --- |

b)

nõukogu allorganid, sh haldus- ja finantskomitee, majanduskomitee, maailma kakaomajanduse konsultatiivkogu ja muud nõukogu moodustatud komiteed, ning

| c) | sekretariaat. |
| --- | --- |

c)

sekretariaat.

Artikkel 4

Organisatsiooni liikmesus

1.   Iga lepinguosaline on organisatsiooni liige.

2.   Organisatsiooni liikmed jagunevad kahte kategooriasse, nimelt:

| a) | eksportivad liikmed ja |
| --- | --- |

a)

eksportivad liikmed ja

| b) | importivad liikmed. |
| --- | --- |

b)

importivad liikmed.

3.   Liige võib oma kategooriat muuta nõukogu kehtestatavatel tingimustel.

4.   Kaks või enam lepinguosalist võivad teatada, et osalevad organisatsioonis liikmete rühmana, saates nõukogule ja lepingu hoiulevõtjale vastava teatise, mis jõustub asjaomaste lepinguosaliste täpsustatud kuupäeval ja nõukogu kinnitatud tingimustel.

5.   Igasugust viidet käesolevas lepingus valitsusele või valitsustele tõlgendatakse nii, et see hõlmab ka Euroopa Liitu ja mis tahes valitsustevahelist organisatsiooni, millel on samalaadsed kohustused seoses läbirääkimistega rahvusvaheliste lepingute üle, eriti toorainelepingute osas, ning nende sõlmimise ja kohaldamisega. Sellest tulenevalt tõlgendatakse kõiki käesolevas lepingus sisalduvaid viiteid allkirjastamisele, ratifitseerimisele või heakskiitmisele, ajutisest kohaldamisest teatamisele või ühinemisele selliste organisatsioonide puhul selliselt, et need hõlmavad viidet kõnealuste valitsustevaheliste organisatsioonide poolsele allkirjastamisele, ratifitseerimisele või heakskiitmisele, ajutisest kohaldamisest teatamisele või ühinemisele.

6.   Kõnealustel valitsustevahelistel organisatsioonidel on oma pädevusse kuuluvates küsimustes nii palju hääli, kui on nende liikmesriikide häälte koguarv vastavalt artiklile 10. Sellisel juhul ei kasuta selliste valitsustevaheliste organisatsioonide liikmesriigid oma individuaalset hääleõigust.

Artikkel 5

Privileegid ja immuniteedid

1.   Organisatsioon on juriidiline isik. Eelkõige on tal õigus sõlmida lepinguid, omandada ja käsutada vallas- ja kinnisvara ning algatada kohtuasju.

2.   Organisatsiooni, selle tegevdirektori, personali ja ekspertide ning liikmete esindajate seisundit, privileege ja immuniteete võõrustajariigi territooriumil nende ametiülesannete täitmise eesmärgil viibimise ajal reguleerib jätkuvalt võõrustajariigi valitsuse ja Rahvusvahelise Kakaoorganisatsiooni vahel sõlmitud peakorterit käsitlev leping.

3.   Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud peakorterit käsitlev leping on käesolevast lepingust sõltumatu. See lõpeb siiski järgmistel juhtudel:

| a) | kõnealuse peakorterit käsitleva lepingu sätete kohaselt; |
| --- | --- |

a)

kõnealuse peakorterit käsitleva lepingu sätete kohaselt;

| b) | juhul kui organisatsiooni peakorter viiakse väljapoole võõrustajariigi territooriumi või |
| --- | --- |

b)

juhul kui organisatsiooni peakorter viiakse väljapoole võõrustajariigi territooriumi või

| c) | kui organisatsioon lõpetab tegevuse. |
| --- | --- |

c)

kui organisatsioon lõpetab tegevuse.

4.   Organisatsioon võib sõlmida ühe või mitme liikmega lepinguid, mille peab heaks kiitma nõukogu ning mis käsitlevad privileege ja immuniteete, mis võivad olla vajalikud käesoleva lepingu nõuetekohaseks täitmiseks.

IV   PEATÜKK

RAHVUSVAHELINE KAKAONÕUKOGU

Artikkel 6

Rahvusvahelise kakaonõukogu koosseis

1.   Rahvusvaheline kakaonõukogu koosneb kõigist organisatsiooni liikmetest.

2.   Iga liiget esindavad nõukogu koosolekutel asjakohaselt volitatud esindajad.

Artikkel 7

Nõukogu volitused ja ülesanded

1.   Nõukogu kasutab kõiki volitusi ja täidab kõiki käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikke ülesandeid või korraldab nende täitmist.

2.   Nõukogul ei ole õigust võtta ei enda ega oma liikmete nimel kohustusi, mis ei kuulu käesoleva lepingu reguleerimisalasse, eelkõige ei ole tal õigust raha laenuks võtta. Oma lepingute sõlmimise õiguse kasutamise korral lisab nõukogu nendesse lepingutesse käesolevas sättes ja artiklis 23 sisalduvad tingimused selliselt, et nõukoguga lepinguid sõlmivad muud isikud oleksid nendest teadlikud; kui aga kõnealused tingimused jäetakse lisamata, ei muuda see lepingut kehtetuks ega tähenda, et nõukogu on oma volitusi ületanud.

3.   Nõukogu võtab vastu eeskirjad ja määrused, mis on vajalikud käesoleva lepingu täitmiseks ja on sellega kooskõlas, sealhulgas nõukogu ja komiteede töökorra ning organisatsiooni finants- ja personalieeskirjad. Nõukogu võib oma töökorras näha ette menetluse, mille kohaselt ta saab langetada teatud küsimustes otsuseid ilma kokku tulemata.

4.   Nõukogu peab andmikke, mis on vajalikud tema käesolevast lepingust tulenevate ülesannete täitmiseks, ja muid andmikke, mida ta peab asjakohaseks.

5.   Nõukogu võib vajaduse korral kokku kutsuda töörühmi, kes abistaks teda tema ülesannete täitmisel.

Artikkel 8

Nõukogu esimees ja aseesimees

1.   Nõukogu valib igaks kakaoaastaks esimehe ja aseesimehe, kellele organisatsioon palka ei maksa.

2.   Esimees ja aseesimees valitakse mõlemad eksportivate liikmete esindajate või importivate liikmete esindajate seast. Nende ametikohtade täitmist vaheldatakse igal kakaoaastal kahe kategooria vahel.

3.   Nii esimehe kui ka aseesimehe ajutise või ühe või mõlema nimetatud ametniku püsiva puudumise korral võib nõukogu valida eksportivate liikmete esindajate või importivate liikmete esindajate seast vastavalt vajadusele ajutiselt või alaliselt uued ametnikud.

4.   Esimees ega ükski teine nõukogu koosolekul eesistujaks olev ametnik hääletuses ei osale. Tema delegatsiooni liige võib kasutada tema esindatava liikme hääleõigust.

Artikkel 9

Nõukogu istungid

1.   Üldjuhul peab nõukogu iga poole kakaoaasta järel ühe korralise istungi.

2.   Nõukogu koguneb erakorralistele istungitele vastava otsusega või kui seda taotleb

| a) | viis liiget; |
| --- | --- |

a)

viis liiget;

| b) | vähemalt kaks liiget, kellel on vähemalt 200 häält; |
| --- | --- |

b)

vähemalt kaks liiget, kellel on vähemalt 200 häält;

| c) | tegevdirektor artiklite 22 ja 59 kohaldamiseks. |
| --- | --- |

c)

tegevdirektor artiklite 22 ja 59 kohaldamiseks.

3.   Nõukogu istungitest teatatakse vähemalt 30 kalendripäeva ette, välja arvatud hädaolukorra puhul, mil etteteatamistähtaeg on 15 päeva.

4.   Istungid peetakse organisatsiooni peakorteris, kui nõukogu ei otsusta teisiti. Kui nõukogu tuleb mõne liikme kutsel kokku mujal kui organisatsiooni peakorteris, tasub kõnealune liige organisatsiooni halduseeskirjade kohaselt asjakohased lisakulud.

Artikkel 10

Hääled

1.   Eksportivatel liikmetel on kokku 1 000 häält ja importivatel liikmetel on kokku 1 000 häält. Need hääled jagunevad kummaski liikmete kategoorias (st vastavalt eksportivate ja importivate liikmete kategoorias) käesoleva artikli järgmiste lõigete kohaselt.

2.   Iga kakaoaasta kohta jaotatakse eksportivate liikmete hääled järgmiselt: igal eksportival liikmel on viis põhihäält. Ülejäänud hääled jaotatakse kõigi eksportivate liikmete vahel proportsionaalselt nende kakaoekspordi keskmise mahu alusel kolmel eelneval kakaoaastal, mille andmed on organisatsioon avaldanud oma väljaande Quarterly Bulletin of Cocoa Statistics viimases numbris. Selleks arvutatakse eksport kakaoubade netoekspordina pluss kakaotoodete netoeksport ümberarvestatuna vastavasse väärtusesse ubades, kasutades artiklis 34 esitatud muundustegureid.

3.   Iga kakaoaasta kohta jaotatakse importivate liikmete hääled kõigi importivate liikmete vahel proportsionaalselt nende kakaoimpordi keskmise mahu alusel kolmel eelneval kakaoaastal, mille andmed on organisatsioon avaldanud oma väljaande Quarterly Bulletin of Cocoa Statistics viimases numbris. Selleks arvutatakse import kakaoubade netoimpordina pluss kakaotoodete netoimport ümberarvestatuna vastavasse väärtusesse ubades, kasutades artiklis 34 esitatud muundustegureid. Ühelgi liikmel ei ole alla viie hääle. Seetõttu jaotatakse nende liikmete hääleõigus, kellel on miinimumist rohkem hääli, ümber teiste liikmete vahel, kellel on miinimumist vähem hääli.

4.   Kui mingil põhjusel peaks tekkima raskusi häälte arvutamise statistilise aluse määramise või ajakohastamisega vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2 ja 3, võib nõukogu otsustada kasutada häälte arvutamiseks teistsugust statistilist alust.

5.   Ühelgi liikmel, välja arvatud artikli 4 lõigetes 4 ja 5 nimetatud liikmed, ei ole üle 400 hääle. Kõik seda arvu ületavad hääled, mis tulenevad käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 esitatud arvutustest, jaotatakse kõnealuste lõigete kohaselt ümber teiste liikmete vahel.

6.   Kui organisatsiooni liikmeskond muutub või liikme hääleõigus peatatakse või taastatakse käesoleva lepingu mõne sätte alusel, jaotab nõukogu hääled ümber vastavalt käesolevale artiklile. Euroopa Liit või artiklis 4 määratletud valitsustevaheline organisatsioon saab hääli ühe liikmena vastavalt käesoleva artikli lõikes 2 või 3 sätestatud menetlusele.

7.   Hääli ei saa osadeks jagada.

Artikkel 11

Nõukogu hääletuskord

1.   Igal liikmel on õigus anda temale kuuluv arv hääli ja ühelgi liikmel ei ole õigust oma hääli jagada. Liige võib kõnealustest häältest erinevalt siiski anda hääli, mille andmiseks tal on volitused käesoleva artikli lõike 2 alusel.

2.   Nõukogu esimehele esitatud kirjaliku taotlusega võib iga eksportiv liige volitada iga teist eksportivat liiget ja iga importiv liige iga teist importivat liiget esindama tema huve ja kasutama tema hääli nõukogu koosolekutel. Sellisel juhul ei kohaldata artikli 10 lõikes 5 sätestatud piirangut.

3.   Liige, kellele teine liige on andnud volitused oma häälte andmiseks artikli 10 kohaselt, annab kõnealused hääled vastavalt volitanud liikme juhistele.

Artikkel 12

Nõukogu otsused

1.   Nõukogu püüab kõik otsused vastu võtta ja kõik soovitused esitada konsensuse alusel. Kui konsensust ei saavutata, võtab nõukogu vastu otsused ja esitab soovitusi kvalifitseeritud häälteenamusega järgmise menetluse kohaselt:

| a) | kui kolme või enama eksportiva liikme või kolme või enama importiva liikme vastuhääletamise tõttu ei saavutata kvalifitseeritud häälteenamust, loetakse ettepanek tagasilükatuks; |
| --- | --- |

a)

kui kolme või enama eksportiva liikme või kolme või enama importiva liikme vastuhääletamise tõttu ei saavutata kvalifitseeritud häälteenamust, loetakse ettepanek tagasilükatuks;

| b) | kui kolme või vähema eksportiva liikme või kolme või vähema importiva liikme vastuhääletamise tõttu ei saavutata kvalifitseeritud häälteenamust, pannakse ettepanek 48 tunni jooksul uuesti hääletusele, ja |
| --- | --- |

b)

kui kolme või vähema eksportiva liikme või kolme või vähema importiva liikme vastuhääletamise tõttu ei saavutata kvalifitseeritud häälteenamust, pannakse ettepanek 48 tunni jooksul uuesti hääletusele, ja

| c) | kui ka sel juhul ei saavutata kvalifitseeritud häälteenamust, loetakse ettepanek tagasilükatuks. |
| --- | --- |

c)

kui ka sel juhul ei saavutata kvalifitseeritud häälteenamust, loetakse ettepanek tagasilükatuks.

2.   Nõukogu otsuste või soovituste vastuvõtmiseks vajaliku häälte arvu lugemisel ei võeta arvesse hääletamisest hoiduvate liikmete hääli.

3.   Käesoleva lepingu kohaselt kohustuvad liikmed aktsepteerima siduvana kõiki nõukogu otsuseid.

Artikkel 13

Koostöö muude organisatsioonidega

1.   Nõukogu korraldab vajaduse korral konsulteerimist ja koostööd Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) ja tema organitega, eelkõige ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ning muude asjakohaste ÜRO ja valitsustevaheliste organisatsioonide erialaasutustega.

2.   Arvestades ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi erilist rolli põhitarbeainete rahvusvahelises kaubavahetuses, hoiab nõukogu seda organisatsiooni asjakohasel viisil kursis oma tegevuse ja töökavadega.

3.   Nõukogu võib ühtlasi rakendada asjakohaseid meetmeid tõhusa kontakti hoidmiseks kakaotootjate, -kauplejate ja -töötlejate rahvusvaheliste organisatsioonidega.

4.   Nõukogu üritab kaasata oma töösse kakaotootmise ja -tarbimise poliitika vallas rahvusvahelisi rahandusasutusi ja teisi pooli, kellel on huvi maailma kakaomajanduse vastu.

5.   Nõukogu võib otsustada teha koostööd teiste kakaovaldkonna ekspertidega.

Artikkel 14

Vaatlejate kutsumine ja osalemine

1.   Nõukogu võib oma koosolekutele vaatlejana osalema kutsuda mis tahes riigi, kes ei kuulu liikmete hulka.

2.   Samuti võib nõukogu kutsuda oma koosolekutel vaatlejatena osalema artiklis 13 osutatud organisatsioone.

3.   Samuti võib nõukogu vaatlejatena osalema kutsuda valitsusväliseid organisatsioone, millel on kakaosektori valdkondades nõutav kogemus.

4.   Nõukogu otsustab organisatsiooni halduseeskirjades sätestatud tingimuste kohaselt iga istungi puhul vaatlejate osalemise, kaasa arvatud igal juhtumil eraldi kakaosektori valdkondades nõutava kogemusega valitsusväliste organisatsioonide osalemise.

Artikkel 15

Kvoorum

1.   Nõukogu iga istungi avakoosoleku kvoorumi moodustamiseks on vajalik vähemalt viie eksportiva liikme ja enamiku importivate liikmete kohalolek, tingimusel et kõnealuste liikmete käes kokku on kummaski kategoorias vähemalt kaks kolmandikku liikmete koguhäältest antud kategoorias.

2.   Kui istungi avakoosoleku jaoks määratud kuupäeval, teisel päeval ja kogu ülejäänud istungi kestel puudub kvoorum vastavalt käesoleva artikli lõikele 1, moodustavad avakoosoleku kvoorumi kohalolevad eksportivad ja importivad liikmed, kelle käes on kummaski kategoorias lihthäälteenamus.

3.   Istungi avakoosolekule järgnevate koosolekute kvoorum vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 on selline, nagu käesoleva artikli lõikes 2 ette nähtud.

4.   Esindatust vastavalt artikli 11 lõikele 2 käsitatakse kohalolekuna.

V   PEATÜKK

ORGANISATSIOONI SEKRETARIAAT

Artikkel 16

Organisatsiooni tegevdirektor ja personal

1.   Sekretariaat koosneb tegevdirektorist ja personalist.

2.   Nõukogu määrab tegevdirektori ametiajaks, mille kestus ei ületa lepingu ja selle võimalike pikenduste tähtaega. Nõukogu määrab kindlaks kandidaatide valikueeskirjad ja tegevdirektori ametissemääramise tingimused.

3.   Tegevdirektor on organisatsiooni kõrgeim haldusametnik, kes vastutab nõukogu ees käesoleva lepingu kohaldamise ja toimimise eest kooskõlas nõukogu otsustega.

4.   Organisatsiooni personal annab aru tegevdirektorile.

5.   Tegevdirektor määrab personali ametisse vastavalt nõukogu kehtestatud eeskirjadele. Kõnealuste eeskirjade koostamisel lähtub nõukogu samalaadsete valitsustevaheliste organisatsioonide ametnikele kohaldatavatest eeskirjadest. Personal määratakse võimaluse korral eksportivate ja importivate liikmete seast.

6.   Tegevdirektoril ja personalil ei tohi olla kakaotööstuses, -kaubanduses, -transpordis ega -reklaamis majanduslikke huve.

7.   Tegevdirektor ja personal ei küsi ega saa oma kohustuste täitmisel juhiseid üheltki liikmelt ega üheltki teiselt organisatsiooniväliselt asutuselt. Nad peavad hoiduma tegevusest, mis võib mõjutada nende kui üksnes organisatsiooni ees vastutava rahvusvahelise ametniku seisundit. Iga liige kohustub austama tegevdirektori ja personali kohustuste eranditult rahvusvahelist iseloomu ega ürita neid nende kohustuste täitmisel mõjutada.

8.   Tegevdirektor ega organisatsiooni personal ei avalda käesoleva lepingu toimimist või kohaldamist käsitlevat teavet, välja arvatud juhul, kui nõukogu on neid selleks volitanud või kui see on vajalik nende käesolevast lepingust tulenevate kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks.

Artikkel 17

Tööprogramm

1.   Nõukogu esimesel istungil pärast lepingu jõustumist esitab tegevdirektor nõukogule läbivaatamiseks ja kinnitamiseks viie aasta strateegilise kava. Aasta enne viie aasta strateegilise kava lõppemist esitab tegevdirektor nõukogule uue viie aasta strateegilise kava projekti.

2.   Iga kakaoaasta viimasel istungil võtab nõukogu majanduskomitee soovitusel vastu organisatsiooni tuleva aasta tööprogrammi, mille valmistab ette tegevdirektor. Tööprogramm hõlmab organisatsiooni järgmise aasta projekte, algatusi ja tegevust. Tegevdirektor täidab tööprogrammi.

3.   Iga kakaoaasta viimasel koosolekul annab majanduskomitee tegevdirektori aruande alusel hinnangu jooksva aasta tööprogrammi täitmise kohta. Majanduskomitee esitab tulemused nõukogule.

Artikkel 18

Aastaaruanne

Nõukogu avaldab aastaaruande.

VI   PEATÜKK

HALDUS- JA FINANTSKOMITEE

Artikkel 19

Haldus- ja finantskomitee moodustamine

1.   Moodustatakse haldus- ja finantskomitee. Selle ülesanne on

| a) | teostada tegevdirektori esitatud eelarveettepaneku alusel järelevalvet nõukogule esitatava halduseelarve projekti koostamise üle; |
| --- | --- |

a)

teostada tegevdirektori esitatud eelarveettepaneku alusel järelevalvet nõukogule esitatava halduseelarve projekti koostamise üle;

| b) | täita muid haldus- ja finantsülesandeid, mis nõukogu talle usaldab, sealhulgas tulude ja kulude järelevalve ning organisatsiooni haldamisega seotud küsimused. |
| --- | --- |

b)

täita muid haldus- ja finantsülesandeid, mis nõukogu talle usaldab, sealhulgas tulude ja kulude järelevalve ning organisatsiooni haldamisega seotud küsimused.

2.   Haldus- ja finantskomitee esitab nõukogule oma soovitused eespool nimetatud küsimustes.

3.   Nõukogu kehtestab haldus- ja finantskomitee töökorra.

Artikkel 20

Haldus- ja finantskomitee koosseis

1.   Haldus- ja finantskomitee koosneb kuuest eksportivast liikmest rotatsiooni korras ja kuuest importivast liikmest.

2.   Iga haldus- ja finantskomitee liige nimetab ühe esindaja ning soovi korral ühe või mitu asendajat. Nõukogu valib mõlema kategooria liikmed artiklis 10 ette nähtud häälte jaotumise alusel. Nende ametiaeg kestab kaks aastat ning neid võib tagasi valida.

3.   Haldus- ja finantskomitee valib esindajate hulgast esimehe ja aseesimehe kaheks aastaks. Esimehe ja aseesimehe ülesandeid täidavad vaheldumisi eksportivad liikmed ja importivad liikmed.

Artikkel 21

Haldus- ja finantskomitee koosolekud

1.   Haldus- ja finantskomitee koosolekutel võivad vaatlejatena osaleda kõik teised organisatsiooni liikmed.

2.   Haldus- ja finantskomitee koosolekuid peetakse tavaliselt organisatsiooni peakorteris, kui komitee ei otsusta teisiti. Kui haldus- ja finantskomitee tuleb mõne liikme kutsel kokku mujal kui organisatsiooni peakorteris, tasub kõnealune liige organisatsiooni halduseeskirjade kohaselt asjakohased lisakulud.

3.   Haldus- ja finantskomitee tuleb tavaliselt kokku kaks korda aastas ning esitab nõukogule aruande oma tegevusest.

VII   PEATÜKK

RAHASTAMINE

Artikkel 22

Rahastamine

1.   Käesoleva lepingu haldamiseks peetakse halduskontot. Käesoleva lepingu haldamiseks vajalikud kulud kajastatakse halduskontol ja need kaetakse liikmete artikli 24 kohaselt arvestatud aastamaksudest. Kui liige siiski taotleb eriteenuseid, võib nõukogu otsustada taotluse rahuldada ning nõuda, et kõnealune liige nende eest maksaks.

2.   Nõukogu võib avada eraldi sihtotstarbelisi kontosid vastavalt käesoleva lepingu eesmärkidele. Neid kontosid rahastatakse liikmete või teiste organite vabatahtlikest osamaksudest.

3.   Organisatsiooni eelarveaasta langeb kokku kakaoaastaga.

4.   Nõukogu, haldus- ja finantskomitee, majanduskomitee ning nõukogu või haldus- ja finantskomitee või majanduskomitee mis tahes komitee delegatsioonide kulud kannavad asjaomased liikmed.

5.   Kui organisatsiooni finantsseisund on või näib olevat ebapiisav ülejäänud kakaoaasta rahastamiseks, kutsub tegevdirektor 15 päeva jooksul kokku nõukogu erakorralise istungi, kui nõukogul ei ole 30 kalendripäeva jooksul kavas kokku tulla.

Artikkel 23

Liikmete vastutus

Liikme vastutus nõukogu ja teiste liikmete ees piirdub tema kohustustega seoses käesolevas lepingus ette nähtud osamaksudega. Eeldatakse, et nõukoguga asju ajavad kolmandad isikud on teadlikud käesoleva lepingu sätetest, mis käsitlevad nõukogu volitusi ja liikmete kohustusi, eelkõige artikli 7 lõikest 2 ja käesoleva artikli esimesest lausest.

Artikkel 24

Halduseelarve kinnitamine ja osamaksu arvestamine

1.   Iga eelarveaasta teisel poolel kinnitab nõukogu organisatsiooni järgmise eelarveaasta halduseelarve ja kehtestab iga liikme osamaksu nimetatud eelarvesse.

2.   Iga liikme osamaks halduseelarvesse igaks eelarveaastaks on proportsionaalne tema häälte arvu suhtega kõigi liikmete häälte koguarvu selle eelarveaasta halduseelarve kinnitamise ajal. Osamaksu kehtestamiseks arvutatakse välja iga liikme hääled, võtmata arvesse liikme hääleõiguse peatamist ja sellest tulenevat häälte ümberjaotumist.

3.   Nõukogu arvestab iga pärast käesoleva lepingu jõustumist organisatsiooniga ühineva liikme algset osamaksu liikmele kuuluvate häälte arvu ja jooksva eelarveaasta lõpuni jääva aja alusel. Teistele liikmetele jooksvaks eelarveaastaks määratud summat ei muudeta.

4.   Kui käesolev leping jõustub enne esimese tervikliku eelarveaasta algust, kinnitab nõukogu oma esimesel istungil halduseelarve, mis hõlmab ajavahemikku kuni esimese tervikliku eelarveaasta alguseni.

Artikkel 25

Osamaksu tasumine halduseelarvesse

1.   Iga eelarveaasta osamaks halduseelarvesse tasutakse vabalt konverteeritavas valuutas, see on vaba valuutapiirangutest, ning maksetähtaeg on asjakohase eelarveaasta esimene päev. Ühinemisaastal makstav osamaks tasutakse liikmeks saamise kuupäeval.

2.   Artikli 24 lõike 4 kohaselt kinnitatud osamaks halduseelarvesse tuleb tasuda kolme kuu jooksul alates selle kehtestamise kuupäevast.

3.   Kui nelja kuu möödumisel eelarveaasta algusest või uue liikme puhul kolme kuu möödumisel liikme osamaksu nõukogupoolsest kehtestamisest ei ole liige oma osamaksu halduseelarvesse täielikult tasunud, esitab tegevdirektor kõnealusele liikmele nõude osamaks võimalikult kiiresti tasuda. Kui pärast kahe kuu möödumist tegevdirektori nõudest ei ole kõnealune liige oma osamaksu endiselt tasunud, peatatakse antud liikme hääleõigus nõukogus, haldus- ja finantskomitees ning majanduskomitees, kuni osamaks on täielikult tasutud.

4.   Liiget, kelle hääleõigus on käesoleva artikli lõike 3 kohaselt peatatud, ei jäeta ilma tema teistest käesoleva lepinguga sätestatud õigustest ega vabastata mis tahes kohustustest, kui nõukogu ei otsusta teisiti. Liikmele jääb kohustus tasuda oma osamaks ja täita mis tahes muud käesolevast lepingust tulenevad rahalised kohustused.

5.   Nõukogu kaalub iga sellise liikme liikmesuse küsimust, kelle kahe aasta osamaks on tasumata, ning võib otsustada, et kõnealune liige arvatakse liikmeskonna hulgast välja ja/või jäetakse eelarvearvestusest kõrvale. Liikmele jääb kohustus täita mis tahes muid käesolevast lepingust tulenevaid rahalisi kohustusi. Võlgnevuste tasumise korral tema liikmeõigused taastatakse. Võlgnevustega liikmete poolt tehtud maksetest kaetakse kõigepealt kõnealused võlad ning alles seejärel tasumisele kuuluv viimane osamaks.

Artikkel 26

Auditeerimine ja raamatupidamisandmete avaldamine

1.   Võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt kuus kuud pärast iga eelarveaasta lõppu auditeeritakse organisatsiooni eelarveaasta kontoväljavõtet ja bilanssi eelarveaasta lõpu seisuga artiklis 22 osutatud kontode alusel. Auditi teeb tunnustatud sõltumatu audiitor, kelle nõukogu valib igaks eelarveaastaks.

2.   Tunnustatud sõltumatu audiitori ametisse nimetamise tingimused, samuti auditi otstarve ja eesmärk on sätestatud organisatsiooni finantseeskirjades. Organisatsiooni auditeeritud kontoväljavõte ja bilanss esitatakse nõukogule kinnitamiseks järgmisel korralisel istungil.

3.   Auditeeritud kontoväljavõte ja bilanss avaldatakse.

VIII   PEATÜKK

MAJANDUSKOMITEE

Artikkel 27

Majanduskomitee moodustamine

1.   Moodustatakse majanduskomitee. Majanduskomitee ülesanne on

| a) | jälgida kakaosektori statistikat ning analüüsida kakao tootmist, tarbimist, varusid, jahvatamist, rahvusvahelist kaubandust ja hindu käsitlevat statistikat; |
| --- | --- |

a)

jälgida kakaosektori statistikat ning analüüsida kakao tootmist, tarbimist, varusid, jahvatamist, rahvusvahelist kaubandust ja hindu käsitlevat statistikat;

| b) | jälgida turusuundumuste ja teiste kõnealuseid suundumusi mõjutavate faktorite analüüse, eelkõige kakao pakkumist ja nõudlust, kaasa arvatud kakaovõi asendajate kasutamise mõju tarbimisele ja rahvusvahelisele kakaokaubandusele; |
| --- | --- |

b)

jälgida turusuundumuste ja teiste kõnealuseid suundumusi mõjutavate faktorite analüüse, eelkõige kakao pakkumist ja nõudlust, kaasa arvatud kakaovõi asendajate kasutamise mõju tarbimisele ja rahvusvahelisele kakaokaubandusele;

| c) | analüüsida teavet kakao ja kakaotoodete turulepääsu kohta tootja- ja tarbijariikides, kaasa arvatud andmeid tariifsete ja mittetariifsete tõkete kohta ning liikmete poolt kaubandustakistuste kõrvaldamise edendamiseks võetud meetmeid; |
| --- | --- |

c)

analüüsida teavet kakao ja kakaotoodete turulepääsu kohta tootja- ja tarbijariikides, kaasa arvatud andmeid tariifsete ja mittetariifsete tõkete kohta ning liikmete poolt kaubandustakistuste kõrvaldamise edendamiseks võetud meetmeid;

| d) | vaadata läbi ja soovitada nõukogule projekte, mida finantseerivad ÜRO toorainefond või teised doonororganisatsioonid; |
| --- | --- |

d)

vaadata läbi ja soovitada nõukogule projekte, mida finantseerivad ÜRO toorainefond või teised doonororganisatsioonid;

| e) | vaadata läbi küsimusi, mis on seotud kakaomajanduse säästva arengu majanduslike aspektidega; |
| --- | --- |

e)

vaadata läbi küsimusi, mis on seotud kakaomajanduse säästva arengu majanduslike aspektidega;

| f) | vaadata läbi organisatsiooni iga-aastase tööprogrammi projekt, vajaduse korral koos haldus- ja finantskomiteega; |
| --- | --- |

f)

vaadata läbi organisatsiooni iga-aastase tööprogrammi projekt, vajaduse korral koos haldus- ja finantskomiteega;

| g) | valmistada nõukogu palvel ette rahvusvahelisi kakaoteemalisi konverentse ja seminare; |
| --- | --- |

g)

valmistada nõukogu palvel ette rahvusvahelisi kakaoteemalisi konverentse ja seminare;

| h) | vaadata läbi muid nõukogu poolt heaks kiidetud küsimusi. |
| --- | --- |

h)

vaadata läbi muid nõukogu poolt heaks kiidetud küsimusi.

2.   Majanduskomitee esitab nõukogule soovitusi eespool nimetatud küsimustes.

3.   Nõukogu kehtestab majanduskomitee töökorra.

Artikkel 28

Majanduskomitee koosseis

1.   Majanduskomitee on avatud kõigile organisatsiooni liikmetele.

2.   Majanduskomitee liikmed valivad esimehe ja aseesimehe kaheks aastaks. Esimehe ja aseesimehe ülesandeid täidavad vaheldumisi eksportivad liikmed ja importivad liikmed.

Artikkel 29

Majanduskomitee koosolekud

1.   Majanduskomitee koosolekuid peetakse organisatsiooni peakorteris, kui komitee ei otsusta teisiti. Kui majanduskomitee tuleb mõne liikme kutsel kokku mujal kui organisatsiooni peakorteris, tasub kõnealune liige organisatsiooni halduseeskirjade kohaselt asjakohased lisakulud.

2.   Majanduskomitee tuleb tavaliselt kokku kaks korda aastas nõukogu istungite ajal. Majanduskomitee esitab nõukogule aruande oma tegevusest.

IX   PEATÜKK

TURU LÄBIPAISTVUS

Artikkel 30

Teave ja turu läbipaistvus

1.   Organisatsioon tegutseb ülemaailmse teabekeskusena, mille ülesanne on kõikide kakaod ja kakaotooteid käsitlevate valdkondade statistiliste andmete ja uuringute tõhus kogumine, süstematiseerimine, vahetamine ja levitamine. Selleks teeb organisatsioon järgmist:

| a) | ajakohastab statistilisi andmeid kakao ja kakaotoodete tootmise, jahvatamise, tarbimise, ekspordi, reekspordi, impordi, hindade ja varude kohta; |
| --- | --- |

a)

ajakohastab statistilisi andmeid kakao ja kakaotoodete tootmise, jahvatamise, tarbimise, ekspordi, reekspordi, impordi, hindade ja varude kohta;

| b) | taotleb vastavalt vajadusele tehnilist teavet kakao kasvatamise, turustamise, transpordi, töötlemise, kasutamise ja tarbimise kohta. |
| --- | --- |

b)

taotleb vastavalt vajadusele tehnilist teavet kakao kasvatamise, turustamise, transpordi, töötlemise, kasutamise ja tarbimise kohta.

2.   Nõukogu võib paluda liikmetel esitada kakaoga seonduvat teavet, mida ta peab oma töös vajalikuks, sealhulgas teavet valitsuspoliitika ja maksude, samuti siseriiklike standardite, eeskirjade ja õigusaktide kohta.

3.   Selleks et soodustada turu läbipaistvust, esitavad liikmed tegevdirektorile võimaluse piires, mõistliku aja jooksul ning võimalikult üksikasjalikul ja täpsel kujul asjakohase statistika.

4.   Kui liige ei esita mõistliku aja jooksul statistilisi andmeid, mida nõukogu vajab organisatsiooni nõuetekohaseks tööks, või kui tal on raskusi kõnealuste andmete esitamisega, võib nõukogu nõuda asjaomaselt liikmelt selgitust nõude täitmatajätmise põhjuste kohta. Kui selgub, et kõnealuses valdkonnas on vaja abi, võib nõukogu ilmnenud raskuste ületamiseks pakkuda vajalikku tuge.

5.   Nõukogu avaldab asjakohase aja tagant, kuid vähemalt kaks korda iga kakaoaasta jooksul prognoosid kakao tootmise ja jahvatamise kohta. Nõukogu võib turu arengu ning kakao tootmise ja tarbimise praeguse ja võimaliku edasise taseme jälgimiseks kasutada muudest allikatest pärinevat asjakohast teavet. Nõukogu ei tohi siiski avaldada teavet, mis võiks avalikustada nende eraisikute või ettevõtjate tegevuse, kes kakaod toodavad, töötlevad või turustavad.

Artikkel 31

Varud

1.   Selleks et lihtsustada maailma kakaovarude hindamist turu suurema läbipaistvuse tagamiseks, esitab iga liige igal aastal hiljemalt maikuus tegevdirektorile vastavalt artikli 30 lõikele 3 teabe kakaoubade ja kakaotoodete varude kohta oma riigis.

2.   Tegevdirektor võtab vajalikud meetmed, et saavutada nimetatud tegevuses aktiivne koostöö erasektoriga, ning tagab samas kõnealuse teabega seotud ärisaladuse säilitamise.

3.   Kõnealuse teabe alusel esitab tegevdirektor majanduskomiteele aastaaruande maailma kakaoubade ja kakaotoodete varu kohta.

Artikkel 32

Kakaoasendajad

1.   Liikmed tunnistavad, et asendajate kasutamine võib avaldada negatiivset mõju kakaotarbimise laienemisele ja säästva kakaomajanduse arengule. Seoses sellega võtavad liikmed täielikult arvesse pädevate rahvusvaheliste organite soovitusi ja otsuseid, eelkõige „Codex alimentariust”.

2.   Tegevdirektor esitab majanduskomiteele olukorra arengu kohta regulaarselt aruandeid. Kõnealuste aruannete alusel hindab majanduskomitee olukorda ja annab vajaduse korral nõukogule asjakohaste otsuste tegemiseks soovitusi.

Artikkel 33

Indikaatorhind

1.   Käesoleva lepingu kohaldamiseks ja eelkõige kakaoturu arengu jälgimiseks arvutab ja avaldab tegevdirektor kakaoubade ICCO (Rahvusvaheline Kakaoorganisatsioon) indikaatorhinna. Kõnealust hinda väljendatakse USA dollarites tonni kohta, naelsterlingites tonni kohta ja Rahvusvahelise Valuutafondi arvestusühikutes (SDR) tonni kohta.

2.   ICCO indikaatorhind on keskmine, mis arvutatakse iga päev kolme lähima eelseisva aktiivse kauplemiskuu kakaoubade noteeringute põhjal Londoni rahvusvahelisel finantsfutuuride ja optsioonide börsil (NYSE Liffe) ja New Yorgi börsil (ICE Futures US) Londoni börsi sulgemise ajal. Londoni hinnad arvestatakse ümber USA dollaritesse tonni kohta, kasutades Londoni kuue kuu jooksvat tähtpäevakurssi sulgemise ajal. Londoni ja New Yorgi hindade USA dollariga vääringustatud keskmine arvestatakse ümber samaväärsesse summasse eurodes ja naelsterlingites hetkekursi alusel Londoni börsi sulgemise ajal, ning SDRides Rahvusvahelise Valuutafondi avaldatud ametliku USA dollari / SDRi asjakohase päevakursiga. Nõukogu otsustab kasutatava arvutusmeetodi üle, kui saadaval on nimetatud kahest vaid ühe kakaoturu noteeringud või kui Londoni valuutabörs on suletud. Järgmisele kolmekuulisele perioodile ülemineku aeg on lähimale aktiivsele küpsemiskuule vahetult eelneva kuu viieteistkümnes kuupäev.

3.   Nõukogu võib otsustada kasutada mis tahes muud ICCO indikaatorhinna arvutusmeetodit, kui ta peab seda käesolevas artiklis ette nähtud meetodist rahuldavamaks.

Artikkel 34

Muundustegurid

1.   Kakaotoodetele vastava kakaoubade koguse määramiseks kasutatakse järgmisi muundustegureid: kakaovõi 1,33; kakaokook ja kakaopulber 1,18; kakaomass ja purustatud kakaooad 1,25. Nõukogu võib vajaduse korral otsustada käsitada kakaotoodetena muid kakaod sisaldavaid tooteid. Nõukogu kehtestab muundustegurid kakaotoodete jaoks, mille muundustegureid ei ole käesolevas artiklis esitatud.

2.   Nõukogu võib korrigeerida käesoleva artikli lõikes 1 esitatud muundustegureid.

Artikkel 35

Teadus- ja arendustegevus

Nõukogu soodustab ning edendab teadus- ja arendustegevust kakao tootmise, transpordi, töötlemise, kaubanduse ja tarbimise vallas, samuti saadud tulemuste levitamist ja praktilist rakendamist. Selleks võib organisatsioon teha koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide, uurimisinstituutide ja erasektoriga.

X   PEATÜKK

TURU ARENDAMINE

Artikkel 36

Turu analüüsimine

1.   Majanduskomitee analüüsib kakao tootmise ja tarbimise ning varude ja hindade arengutendentse ja väljavaateid ning tuvastab varakult turuhäired.

2.   Esimesel istungil pärast uue kakaoaasta algust tutvub majanduskomitee maailma kakaotootmise ja -tarbimise aastaprognoosidega viieks eelseisvaks aastaks. Esitatud prognoosid vaadatakse igal aastal läbi ja vajaduse korral neid korrigeeritakse.

3.   Majanduskomitee esitab igal nõukogu korralisel istungil üksikasjalikud aruanded. Nõukogu vaatab nende alusel üle üldise olukorra, hinnates eelkõige ülemaailmse nõudluse ja pakkumise muutumist. Nõukogu võib anda liikmetele kõnealuse hindamise alusel soovitusi.

4.   Kõnealuste prognooside alusel võivad eksportivad liikmed keskmises ja pikemas perspektiivis turuhäiretega toimetulekuks kooskõlastada oma siseriiklikku tootmispoliitikat.

Artikkel 37

Tarbimise edendamine

1.   Liikmed kohustuvad edendama šokolaadi tarbimist ja kakaotoodete kasutamist, parandama toodete kvaliteeti ning arendama kakaoturgu, kaasa arvatud eksportivates liikmesriikides. Iga liige vastutab selleks otstarbeks kasutatavate vahendite ja meetodite eest.

2.   Kõik liikmed üritavad kõrvaldada või oluliselt vähendada kakaotarbimise arengu siseriiklikke tõkkeid. Selleks esitavad liikmed tegevdirektorile regulaarselt teavet asjakohaste siseriiklike õigusnormide ja meetmete kohta ning muud kakaotarbimist käsitlevat teavet, kaasa arvatud teave siseriiklike maksude ja tollitariifide kohta.

3.   Majanduskomitee töötab välja organisatsiooni müügiedendustegevuse programmi, mis võib hõlmata teabekampaaniate korraldamist, uurimistegevust, suutlikkuse suurendamist ning kakao tootmist ja tarbimist käsitlevate uuringute tegemist. Organisatsioon püüab kõnealuste meetmete rakendamisel teha koostööd erasektoriga.

4.   Müügiedendustegevus lisatakse organisatsiooni iga-aastasesse tööprogrammi ning seda võidakse rahastada liikmetelt, mitteliikmetelt, teistelt organisatsioonidelt ja erasektorilt saadud vahenditest.

Artikkel 38

Uuringud, vaatlused ja aruanded

1.   Selleks et liikmeid abistada, soodustab nõukogu kakao tootmist ja turustamist käsitlevate uuringute, vaatluste, tehniliste aruannete ja muude dokumentide koostamist. See hõlmab eelkõige arengutendentse ja prognoose, ekspordi- ja impordiriikide valitsuste võetud meetmete mõju kakao tootmisele ja tarbimisele, kakao väärtusahela analüüsi, finants- ja muude riskide juhtimisega seotud lähenemisviise, kakaosektori järjepidevusega seotud aspekte, võimalusi kakaotarbimise suurendamiseks traditsioonilistel ja uutel kasutusaladel, kakao mõju tervisele ning käesoleva lepingu kohaldamise mõju kakao eksportijatele ja importijatele, eelkõige kaubandustingimusi.

2.   Samuti võib nõukogu soodustada uuringuid, mis võivad aidata kaasa turu suurema läbipaistvuse saavutamisele ning tasakaalustatud ja säästva ülemaailmse kakaomajanduse arengule.

3.   Käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 rakendamiseks võib nõukogu majanduskomitee soovitusel võtta vastu nimekirja uuringutest, vaatlustest ja aruannetest, mis lisatakse iga-aastasesse tööprogrammi vastavalt käesoleva lepingu artiklile 17. Kõnealust tegevust võib rahastada halduseelarve vahenditest või muudest allikatest.

XI   PEATÜKK

PEEN- VÕI AROOMIKAKAO

Artikkel 39

Peen- või aroomikakao

1.   Nõukogu vaatab esimesel käesoleva lepingu jõustumisele järgneval istungil läbi ja vajaduse korral muudab käesoleva lepingu C lisa, määrates kindlaks proportsioonid, mille ulatuses kõnealuses lisas loetletud riigid toodavad ja ekspordivad eranditult või osaliselt peen- või aroomikakaod. Pärast seda võib nõukogu millal tahes käesoleva lepingu kehtivusajal vaadata läbi C lisa ja vajaduse korral seda muuta. Nõukogu peab selles küsimuses vajaduse korral nõu ekspertidega. Sellisel juhul peab eksperdirühma koosseis tagama võimaluste piires tasakaalu tarbijariikide ja tootjariikide ekspertide vahel. Nõukogu otsustab eksperdirühma koosseisu ja töökorra.

2.   Majanduskomitee annab organisatsioonile soovitusi peen- või aroomikakao tootmise ja kaubanduse statistika süsteemi väljatöötamiseks ja juurutamiseks.

3.   Võttes kohaselt arvesse peen- või aroomikakao tähtsust, tutvuvad liikmed peen- või aroomikakaoga seotud projektidega ning võtavad need vajaduse korral vastu vastavalt artiklitele 37 ja 43.

XII   PEATÜKK

PROJEKTID

Artikkel 40

Projektid

1.   Liikmed võivad esitada selliste projektide ettepanekuid, mis aitavad kaasa käesoleva lepingu eesmärkide saavutamisele ning artikli 17 lõikes 1 osutatud viie aasta strateegilises kavas kindlaks määratud prioriteetsetele töövaldkondadele.

2.   Majanduskomitee vaatab projektide ettepanekud läbi ning esitab nõukogule oma soovitused vastavalt nõukogu kehtestatud projektide esitamise, hindamise, heakskiitmise, prioriseerimise ja rahastamise korrale ja mehhanismidele. Nõukogu võib vajaduse korral kehtestada ka projektide rakendamise ja järelevalve ning nende tulemuste võimalikult laialdase levitamise korra ja mehhanismid.

3.   Tegevdirektor esitab igal majanduskomitee koosolekul aruande kõikide nõukogus heaks kiidetud projektide, sealhulgas rahastamist ootavate, rakendatavate või lõpetatud projektide olukorra kohta. Nõukogule esitatakse kokkuvõte vastavalt artikli 27 lõikele 2.

4.   Üldiselt täidab organisatsioon projektide rakendamise ajal järelevalveorgani funktsiooni. Üldkulud, mida organisatsioon kannab seoses projektide väljatöötamise, haldamise, järelevalve ja hindamisega, peavad sisalduma kõnealuste projektide üldmaksumuses. Kõnealused üldkulud ei tohi olla suuremad kui 10 % iga projekti üldmaksumusest.

Artikkel 41

Suhted ÜRO toorainefondi ning teiste mitmepoolsete ja kahepoolsete rahastajatega

1.   Organisatsioon kasutab täiel määral toorainefondi võimalusi, et hõlbustada kakaomajanduse huvisfääri kuuluvate projektide ettevalmistamist ja rahastamist.

2.   Organisatsioon püüab teha koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, samuti mitmepoolsete ja kahepoolsete doonorasutustega, et taotleda vajaduse korral kakaomajanduse huvisfääri kuuluvate programmide ja projektide rahastamist.

3.   Organisatsioon ei võta endale mitte ühelgi tingimusel omaenda või liikmete nimel projektidega seotud rahalisi kohustusi. Ühtki organisatsiooni liiget ei saa pidada tema liikmesuse alusel vastutavaks mõne teise liikme või üksuse antud või võetud laenu eest, mis on seotud kõnealuste projektidega.

XIII   PEATÜKK

SÄÄSTEV ARENG

Artikkel 42

Elatustase ja töötingimused

Liikmed hoolitsevad kakaosektoris hõivatud inimeste elatustaseme ja töötingimuste parandamise eest kooskõlas oma arengutasemega, arvestades rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtteid ja kohaldatavaid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) standardeid. Liikmed on ühel meelel, et tööstandardeid ei kasutata kaubanduse kaitsemeetmena.

Artikkel 43

Säästev kakaomajandus

1.   Liikmed teevad kõik selle nimel, et saavutada säästev kakaomajandus, võttes arvesse säästva arengu põhimõtteid ja eesmärke, mis sisalduvad eelkõige 1992. aastal Rio de Janeiros vastu võetud Rio de Janeiro keskkonna- ja arengudeklaratsioonis ning Agenda 21-s, 2000. aastal New Yorgis vastu võetud ÜRO aastatuhande deklaratsioonis, 2002. aastal Johannesburgis peetud säästva arengu tippkohtumise aruandes, 2002. aastal vastu võetud Monterrey konsensuses arengu rahastamise kohta ning 2001. aastal vastu võetud ministrite deklaratsioonis Doha arenguprogrammi kohta.

2.   Organisatsioon aitab taotluse korral liikmetel saavutada säästva kakaomajanduse arengu eesmärke vastavalt artikli 1 punktile e ja artikli 2 punktile 14.

3.   Säästva kakaomajanduse arengu edendamiseks on organisatsioon vajaduse korral sidusrühmade vahelise püsiva arutelu keskmeks.

4.   Organisatsioon soodustab liikmete koostööd meetmete abil, mis aitavad kaasa säästva kakaomajanduse tagamisele.

5.   Vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 võtab nõukogu vastu ja hindab perioodiliselt säästva kakaomajandusega seotud programme ja projekte.

6.   Organisatsioon taotleb mitmepoolsete ning kahepoolsete rahastajate abi ja toetust selliste programmide, projektide ja meetmete elluviimiseks, mille eesmärk on säästva kakaomajanduse saavutamine.

XIV   PEATÜKK

MAAILMA KAKAOMAJANDUSE KONSULTATIIVKOGU

Artikkel 44

Maailma kakaomajanduse konsultatiivkogu asutamine

1.   Asutatakse maailma kakaomajanduse konsultatiivkogu (edaspidi „konsultatiivkogu”) eesmärgiga soodustada erasektori ekspertide aktiivset osalemist organisatsiooni töös ning edendada jätkuvat dialoogi avaliku ja erasektori ekspertide vahel.

2.   Konsultatiivkogu on nõuandev organ, kes annab nõukogule nõu kakaosektoris üldist ja strateegilist huvi pakkuvates küsimustes, sealhulgas järgmistes:

| a) | pakkumise ja nõudluse struktuuri muutus pikemas perspektiivis; |
| --- | --- |

a)

pakkumise ja nõudluse struktuuri muutus pikemas perspektiivis;

| b) | võimalused tugevdada kakaokasvatajate positsiooni, et suurendada nende sissetulekuid; |
| --- | --- |

b)

võimalused tugevdada kakaokasvatajate positsiooni, et suurendada nende sissetulekuid;

| c) | ettepanekud, mis käsitlevad kakao säästva tootmise, kaubanduse ja kasutamise soodustamist; |
| --- | --- |

c)

ettepanekud, mis käsitlevad kakao säästva tootmise, kaubanduse ja kasutamise soodustamist;

| d) | säästva kakaomajanduse arendamine; |
| --- | --- |

d)

säästva kakaomajanduse arendamine;

| e) | tarbimise edendamiseks ette nähtud eeskirjade ja raamistike väljatöötamine; |
| --- | --- |

e)

tarbimise edendamiseks ette nähtud eeskirjade ja raamistike väljatöötamine;

| f) | kõik muud käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvad kakaoga seotud küsimused. |
| --- | --- |

f)

kõik muud käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvad kakaoga seotud küsimused.

3.   Konsultatiivkogu aitab nõukogul koguda teavet tootmise, tarbimise ja varude kohta.

4.   Konsultatiivkogu esitab nõukogule kaalumiseks oma soovitused eespool nimetatud küsimustes.

5.   Konsultatiivkogu võib kokku panna spetsiaalsed töörühmad, kes abistavad teda ülesannete täitmisel, tingimusel et nende tegevuskulud ei mõjuta organisatsiooni eelarvet.

6.   Konsultatiivkogu võtab asutamisel vastu oma töökorra ning esitab selle soovitusena nõukogule vastuvõtmiseks.

Artikkel 45

Maailma kakaomajanduse konsultatiivkogu koosseis

1.   Maailma kakaomajanduse konsultatiivkogu koosseisu kuuluvad kõigi kakaomajanduse sektorite eksperdid, näiteks

| a) | kaubandus- ja tööstusühingud; |
| --- | --- |

a)

kaubandus- ja tööstusühingud;

| b) | avaliku ja erasektori kakaotootjate riiklikud ja piirkondlikud organisatsioonid; |
| --- | --- |

b)

avaliku ja erasektori kakaotootjate riiklikud ja piirkondlikud organisatsioonid;

| c) | kakaoeksportijate riiklikud organisatsioonid ja põllumajandustootjate ühendused; |
| --- | --- |

c)

kakaoeksportijate riiklikud organisatsioonid ja põllumajandustootjate ühendused;

| d) | kakaouurimisinstituudid; |
| --- | --- |

d)

kakaouurimisinstituudid;

| e) | muud kakaomajandusest huvitatud erasektori ühingud või asutused. |
| --- | --- |

e)

muud kakaomajandusest huvitatud erasektori ühingud või asutused.

2.   Kõnealused eksperdid tegutsevad enda või oma vastavate ühingute nimel.

3.   Konsultatiivkogu koosneb kaheksast ekspordiriikidest pärinevast eksperdist ja kaheksast impordiriikidest pärinevast eksperdist, nagu on määratletud käesoleva artikli lõikes 1. Kõnealused eksperdid määrab nõukogu ametisse iga kahe kakaoaasta järel. Konsultatiivkogu liikmed võivad määrata ühe või mitu nõunikku ja asendajat, kelle nimetamise peab nõukogu heaks kiitma. Konsultatiivkogu kogemustest lähtudes võib nõukogu selle liikmete arvu suurendada.

4.   Konsultatiivkogu esimees valitakse selle liikmete hulgast. Esimees valitakse iga kahe kakaoaasta järel vaheldumisi ekspordi- ja impordiriikide seast.

Artikkel 46

Maailma kakaomajanduse konsultatiivkogu koosolekud

1.   Maailma kakaomajanduse konsultatiivkogu koosolekuid peetakse organisatsiooni peakorteris, kui nõukogu ei otsusta teisiti. Kui konsultatiivkogu tuleb mõne liikme kutsel kokku mujal kui organisatsiooni peakorteris, tasub kõnealune liige organisatsiooni halduseeskirjade kohaselt asjakohased lisakulud.

2.   Tavaliselt tuleb konsultatiivkogu kokku kaks korda aastas nõukogu korraliste istungite ajal. Konsultatiivkogu annab nõukogule oma tegevusest regulaarselt aru.

3.   Maailma kakaomajanduse konsultatiivkogu koosolekutel võivad vaatlejatena osaleda kõik organisatsiooni liikmed.

4.   Konsultatiivkogu võib oma töös ja koosolekutel osalema kutsuda ka avaliku või erasektori, kaasa arvatud pädevad valitsusvälised organisatsioonid, konkreetse valdkonna väljapaistvaid eksperte või tunnustatud isikuid, kellel on kakaosektori valdkondades nõutav kogemus.

XV   PEATÜKK

KOHUSTUSTEST VABASTAMINE NING DIFERENTSEERITUD JA HEASTAVAD MEETMED

Artikkel 47

Kohustustest vabastamine erakorralistel asjaoludel

1.   Nõukogu võib vabastada liikme kohustusest erakorraliste asjaolude või hädaolukorra, vääramatu jõu või rahvusvaheliste kohustuste tõttu, mis on sätestatud ÜRO põhikirjas hooldussüsteemi alusel hallatavate territooriumide kohta.

2.   Nõukogu sedastab liikmele käesoleva artikli lõike 1 alusel vabastust andes sõnaselgelt liikme kohustusest vabastamise korra, tingimused ja perioodi ning vabastuse andmise põhjused.

3.   Olenemata käesoleva artikli eespool esitatud sätetest ei vabasta nõukogu liiget artiklis 25 sätestatud kohustusest tasuda osamaks või selle tasumatajätmise tagajärgedest.

4.   Nende eksportivate liikmete häälte jaotumise arvutamise aluseks, kelle puhul nõukogu on tunnistanud vääramatu jõu esinemist, on ekspordi tegelik maht vääramatu jõu esinemise aastal ning kolmel vääramatu jõu esinemisele järgneval aastal.

Artikkel 48

Diferentseeritud ja heastavad meetmed

Arenevad importivad liikmed ja madala arengutasemega liikmesriigid, kelle huve käesoleva lepingu alusel võetavad meetmed kahjustavad, võivad esitada nõukogule taotluse asjakohaste diferentseeritud ja heastavate meetmete võtmiseks. Nõukogu kaalub selliste asjakohaste meetmete võtmist ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsil vastu võetud resolutsiooni 93 (IV) alusel.

XVI   PEATÜKK

KONSULTATSIOONID, VAIDLUSED JA KAEBUSED

Artikkel 49

Konsultatsioonid

Iga liige suhtub täieliku ja nõuetekohase tõsidusega teise liikme tehtud avaldustesse seoses käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega ja annab piisava võimaluse konsultatsioonide pidamiseks. Kõnealuste konsultatsioonide käigus kehtestab tegevdirektor ühe osapoole taotluse korral ja teise osapoole nõusolekul asjakohase lepitusmenetluse. Sellise menetluse kulusid ei kaeta organisatsiooni eelarvest. Kui kõnealuse menetluse tulemusena jõutakse lahenduseni, teatatakse sellest tegevdirektorile. Kui lahenduseni ei jõuta, võib asja ühe või teise osapoole taotluse korral anda artikli 50 kohaselt edasi nõukogule.

Artikkel 50

Vaidlused

1.   Osapoolte lahendamata vaidlus seoses käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega antakse ühe või teise osapoole taotluse korral otsuse tegemiseks edasi nõukogule.

2.   Kui käesoleva artikli lõike 1 kohaselt on nõukogule esitatud vaidlus ja seda on arutatud, võivad vähemalt ühte kolmandikku koguhäältest valdavad liikmed või mis tahes viis liiget nõuda, et nõukogu küsiks enne vaidlusküsimuses otsuse langetamist arvamust ajutiselt konsultatiivkolleegiumilt, mis moodustatakse vastavalt käesoleva artikli lõikes 3 sätestatule.

| 3. | a) | Kui nõukogu ei otsusta teisiti, kuuluvad ajutisse konsultatiivkolleegiumi






  i) | kaks eksportivate liikmete määratud isikut, kellest ühel on laialdased kogemused vaidlusaluseks olevates küsimustes ning teine on pädev ja kogenud jurist; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

Kui nõukogu ei otsusta teisiti, kuuluvad ajutisse konsultatiivkolleegiumi

i)

kaks eksportivate liikmete määratud isikut, kellest ühel on laialdased kogemused vaidlusaluseks olevates küsimustes ning teine on pädev ja kogenud jurist;

| ii) | kaks importivate liikmete määratud isikut, kellest ühel on laialdased kogemused vaidlusaluseks olevates küsimustes ning teine on pädev ja kogenud jurist; |
| --- | --- |

ii)

kaks importivate liikmete määratud isikut, kellest ühel on laialdased kogemused vaidlusaluseks olevates küsimustes ning teine on pädev ja kogenud jurist;

| iii) | eesistuja, kelle valivad alapunktide i ja ii alusel määratud neli isikut ühehäälselt; kui üksmeelele ei jõuta, valib eesistuja nõukogu esimees. |
| --- | --- |

iii)

eesistuja, kelle valivad alapunktide i ja ii alusel määratud neli isikut ühehäälselt; kui üksmeelele ei jõuta, valib eesistuja nõukogu esimees.

b)

Liikmesriikide kodanikud võivad kuuluda ajutisse konsultatiivkolleegiumisse.

c)

Ajutise konsultatiivkolleegiumi koosseisu määratud isikud tegutsevad iseenda nimel ning ilma ühegi valitsuse juhisteta.

d)

Organisatsioon katab ajutise konsultatiivkolleegiumi kulud.

4.   Ajutise konsultatiivkolleegiumi põhjendatud arvamus esitatakse nõukogule, kes lahendab vaidluse, olles tutvunud kogu asjaomase teabega.

Artikkel 51

Kaebused ja nõukogu meetmed

1.   Iga kaebus selle kohta, et mõni liige ei ole täitnud oma käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi, antakse kaebuse esitanud liikme taotluse korral edasi nõukogule, kes kaalub küsimust ja teeb otsuse.

2.   Nõukogu otsustab jagatud lihthäälteenamusega, kas liige rikub oma käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi, ning toob välja rikkumise laadi.

3.   Kui nõukogu leiab kaebusest tulenevalt või muul moel, et liige rikub käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi, võib ta, ilma et see mõjutaks teisi käesoleva lepingu teiste artiklitega, sealhulgas artikliga 60, konkreetselt ettenähtud meetmeid:

| a) | peatada kõnealuse liikme hääleõiguse nõukogus ja |
| --- | --- |

a)

peatada kõnealuse liikme hääleõiguse nõukogus ja

| b) | kui ta peab seda vajalikuks, peatada kõnealuse liikme täiendavad õigused, sealhulgas õiguse olla ametisse valitav või pidada ametit nõukogus või selle komiteedes, kuni ta on oma kohustused täitnud. |
| --- | --- |

b)

kui ta peab seda vajalikuks, peatada kõnealuse liikme täiendavad õigused, sealhulgas õiguse olla ametisse valitav või pidada ametit nõukogus või selle komiteedes, kuni ta on oma kohustused täitnud.

4.   Liige, kelle hääleõigus on käesoleva artikli lõike 3 kohaselt peatatud, on kohustatud täitma oma rahalised ja muud käesolevast lepingust tulenevad kohustused.

XVII   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 52

Hoiulevõtja

Käesoleva lepingu hoiulevõtjaks määratakse ÜRO peasekretär.

Artikkel 53

Allakirjutamine

Käesolev leping on allakirjutamiseks avatud 2001. aasta rahvusvahelise kakaolepingu osalistele ja ÜRO 2010. aasta kakaokonverentsile kutsutud valitsustele ÜRO peakorteris alates 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2012 (kaasa arvatud). 2001. aasta rahvusvahelise kakaolepingu alusel loodud nõukogu või käesoleva lepingu alusel loodud nõukogu võib käesoleva lepingu allakirjutamisaega ühe korra pikendada. Nõukogu teatab hoiulevõtjale viivitamata kõnealusest pikendamisest.

Artikkel 54

Ratifitseerimine ja heakskiitmine

1.   Allakirjutanud valitsused ratifitseerivad käesoleva lepingu või kiidavad selle heaks oma põhiseaduslike menetluste kohaselt. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale.

2.   Iga lepinguosaline teatab peasekretärile ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja hoiuleandmise ajal või võimalikult kiiresti pärast seda, kas ta on eksportiv liige või importiv liige.

Artikkel 55

Ühinemine

1.   Käesolev leping on avatud ühinemiseks iga selle allakirjutamiseks õigustatud riigi valitsusele.

2.   Nõukogu otsustab, millisesse käesoleva lepingu lisasse kõnealuse lepinguga ühinev riik kuulub, kui kõnealune riik ei ole üheski nimetatud lisas ära märgitud.

3.   Ühinemine jõustub ühinemiskirja hoiuleandmisega hoiulevõtjale.

Artikkel 56

Ajutisest kohaldamisest teatamine

1.   Allakirjutanud valitsus, kes kavatseb käesoleva lepingu ratifitseerida või heaks kiita, või valitsus, kes kavatseb käesoleva lepinguga ühineda, kuid kellel ei ole veel olnud võimalik hoiule anda oma dokumenti, võib igal ajal teatada hoiulevõtjale, et ta kohaldab käesolevat lepingut ajutiselt kooskõlas oma põhiseadusliku korra ja/või siseriiklike õigusnormidega lepingu jõustumisel vastavalt artiklile 57 või kui leping on juba jõus, siis kindlaksmääratud kuupäevast. Iga valitsus, kes sellise teadaande esitab, teatab ühtlasi peasekretärile teadaande esitamise ajal või võimalikult kiiresti pärast seda, kas ta on eksportiv liige või importiv liige.

2.   Valitsus, kes on käesoleva artikli lõike 1 alusel teatanud, et ta kohaldab käesolevat lepingut selle jõustumisel või kindlaksmääratud kuupäevast, on nimetatud ajast alates ajutine liige. Ta jääb ajutiseks liikmeks oma ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmise kuupäevani.

Artikkel 57

Jõustumine

1.   Käesolev leping jõustub lõplikult 1. oktoobril 2012 või mis tahes ajal pärast seda, kui kõnealuseks kuupäevaks on valitsused, kes esindavad vähemalt viit ekspordiriiki, mis hõlmavad vähemalt 80 % A lisas loetletud riikide koguekspordist, ja valitsused, kes esindavad impordiriike, mis hõlmavad vähemalt 60 % lisas B nimetatud koguimpordist, oma ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjad hoiulevõtjale hoiule andnud. Samuti jõustub leping lõplikult pärast ajutist jõustumist hetkel, kui eespool nimetatud protsentuaalsed nõuded on ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjade hoiuleandmisega täidetud.

2.   Käesolev leping jõustub ajutiselt 1. jaanuaril 2011, juhul kui kõnealuseks kuupäevaks on valitsused, kes esindavad vähemalt viit ekspordiriiki, mis hõlmavad vähemalt 80 % lisas A loetletud riikide koguekspordist, ja valitsused, kes esindavad impordiriike, mis hõlmavad vähemalt 60 % lisas B nimetatud koguimpordist, oma ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjad hoiulevõtjale hoiule andnud. Kõnealused valitsused on ajutised liikmed.

3.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 või lõikes 2 sätestatud jõustumisnõudeid ei ole täidetud 1. septembriks 2011, kutsub ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi peasekretär võimalikult kiiresti kokku nende valitsuste koosoleku, kes on andnud hoiule ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjad või on teatanud hoiulevõtjale, et nad kohaldavad käesolevat lepingut ajutiselt. Kõnealused valitsused võivad otsustada, et nad jõustavad käesoleva lepingu omavahel lõplikult või ajutiselt, tervikuna või osaliselt, kuupäeval, mille nad kindlaks määravad, või võtta vastu mis tahes muu korra, mida nad vajalikuks peavad.

4.   Valitsuse jaoks, kelle nimel ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskiri või ajutise kohaldamise teadaanne antakse hoiule pärast käesoleva lepingu jõustumist vastavalt käesoleva artikli lõikele 1, 2 või 3, jõustub vastav kiri või teadaanne kõnealuse hoiuleandmise kuupäeval, ja ajutisest kohaldamisest teavitamise korral vastavalt artikli 56 lõikele 1.

Artikkel 58

Reservatsioonid

Käesoleva lepingu ühegi sätte suhtes ei või teha reservatsioone.

Artikkel 59

Lepingust taganemine

1.   Iga liige võib igal ajal pärast käesoleva lepingu jõustumist lepingust taganeda, teatades taganemisest kirjalikult hoiulevõtjale. Liige teatab oma otsusest viivitamata nõukogule.

2.   Taganemine jõustub 90 päeva möödumisel päevast, mil hoiulevõtja saab vastava teatise. Kui taganemise tulemusena ei ole liikmete arv enam piisav käesoleva lepingu jõustumiseks artikli 57 lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmiseks, tuleb nõukogu olukorra läbivaatamiseks ja asjakohaste otsuste vastuvõtmiseks kokku erakorralisel istungil.

Artikkel 60

Väljaarvamine

Kui nõukogu leiab artikli 51 lõike 3 alusel, et liige rikub oma käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi, ning otsustab, et kõnealune rikkumine kahjustab oluliselt käesoleva lepingu täitmist, võib ta nimetatud liikme organisatsioonist välja arvata. Nõukogu teatab kõnealusest väljaarvamisest viivitamata hoiulevõtjale. Üheksakümmend päeva pärast nõukogu otsuse kuupäeva lakkab kõnealune liige olemast organisatsiooni liige.

Artikkel 61

Tasaarveldus lepingust taganemise või organisatsioonist väljaarvamise korral

Juhul kui mõni liige lepingust taganeb või organisatsioonist välja arvatakse, määrab nõukogu kindlaks tasaarvelduse korra. Organisatsioon peab kinni kõik lepingust taganenud või organisatsioonist väljaarvatud liikme poolt makstud summad ja kõnealune liige kohustub tasuma mis tahes tema poolt organisatsioonile tasumisele kuulunud summad taganemise või väljaarvamise jõustumise ajal. Juhul kui tegemist on lepinguosalisega, kellel ei ole võimalik lepingu muudatust vastu võtta ning kes lakkab seetõttu olemast käesoleva lepingu osaline artikli 63 lõike 2 kohaselt, võib nõukogu määrata mis tahes tasaarvelduse, mida ta peab õiguspäraseks.

Artikkel 62

Kehtivus, pikendamine ja lõpetamine

1.   Käesolev leping kehtib kuni kümnenda kakaoaasta lõpuni alates lepingu jõustumisest, kui seda ei pikendata käesoleva artikli lõike 4 alusel või ei lõpetata varem käesoleva artikli lõike 5 alusel.

2.   Nõukogu vaatab käesoleva lepingu läbi viie aasta möödumisel selle jõustumisest ning teeb vajalikud otsused.

3.   Käesoleva lepingu jõusoleku ajal võib nõukogu otsustada selle üle vaadata nii, et ülevaadatud leping jõustuks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kümnenda kakaoaasta lõpul või nõukogu poolt käesoleva artikli lõike 4 kohaselt otsustatud mis tahes pikendusperioodi lõpul.

4.   Nõukogu võib pikendada käesolevat lepingut tervikuna või osaliselt kaks korda, kummalgi korral maksimaalselt kaheks kakaoaastaks. Nõukogu teatab hoiulevõtjale igast kõnealusest pikendamisest.

5.   Nõukogu võib igal ajal otsustada käesoleva lepingu lõpetada. Selline lõpetamine jõustub nõukogu määratud kuupäeval, kusjuures liikmete artikliga 25 ette nähtud kohustused jäävad kehtima seni, kuni käesoleva lepingu toimimisega seotud rahalised kohustused on täidetud. Nõukogu teatab hoiulevõtjale kõnealusest otsusest.

6.   Olenemata käesoleva lepingu lõpetamise viisist, jätkab nõukogu eksisteerimist niikaua, kui on vajalik organisatsiooni likvideerimise lõpuleviimiseks, raamatupidamise kontrollimiseks ja vara käsutamiseks. Nõukogul on kõnealusel ajal vajalikud volitused kõigis haldus- ja rahandusküsimustes otsuste langetamiseks.

7.   Olenemata artikli 59 lõikest 2, teatab liige, kes ei soovi osaleda käesolevas lepingus, nagu seda on pikendatud käesoleva artikliga, sellest hoiulevõtjale ja nõukogule. Kõnealune liige lakkab olemast käesoleva lepingu osaline alates pikendusperioodi algusest.

Artikkel 63

Muudatused

1.   Nõukogu võib anda lepinguosalistele soovituse käesoleva lepingu muutmiseks. Muudatus jõustub 100 päeva pärast seda, kui hoiulevõtja on saanud heakskiitmisteated lepinguosalistelt, kes esindavad vähemalt 75 % eksportivatest liikmetest, kelle valduses on vähemalt 85 % eksportivate liikmete häältest, ja lepinguosalistelt, kes esindavad vähemalt 75 % importivatest liikmetest, kelle valduses on vähemalt 85 % importivate liikmete häältest, või hilisemal kuupäeval, mille nõukogu on kindlaks määranud. Nõukogu võib kindlaks määrata tähtaja, mille jooksul lepinguosalised teatavad hoiulevõtjale muudatuse nendepoolsest heakskiitmisest, ja kui muudatus ei ole nimetatud ajaks jõustunud, loetakse see tagasivõetuks.

2.   Liige, kelle nimel ei ole muudatuse heakskiitmise teadet kõnealuse muudatuse jõustumiskuupäevaks esitatud, lakkab antud kuupäeva seisuga olemast käesoleva lepingu osaline, kui nõukogu ei otsusta pikendada kõnealusele liikmele antavat muudatuse heakskiitmise tähtaega, et võimaldada tal oma sisemenetlused lõpetada. Muudatus ei ole kõnealuse liikme jaoks siduv enne, kui ta on selle heakskiitmisest teatanud.

3.   Pärast muudatussoovituse vastuvõtmist edastab nõukogu hoiulevõtjale viivitamata muudatuse teksti koopiad. Nõukogu edastab hoiulevõtjale vajaliku teabe otsustamaks, kas saadud heakskiitmisteadete arv on muudatuse jõustamiseks piisav.

XVIII   PEATÜKK

LISA- JA ÜLEMINEKUSÄTTED

Artikkel 64

Erireservfond

1.   Luuakse erireservfond, mille vahenditest kaetakse üksnes organisatsiooni võimalikud lõplikud likvideerimiskulud. Nõukogu otsustab, kuidas kasutada kõnealuse reservfondi vahenditelt teenitud intresse.

2.   Nõukogu poolt 1993. aasta rahvusvahelise kakaolepingu alusel loodud erireservi vahendid kantakse üle käesolevale lepingule kasutamiseks lõike 1 alusel.

3.   Organisatsiooni liige, kes ei ole 1993. ja 2001. aasta rahvusvaheliste kakaolepingute osaline, kuid ühineb käesoleva lepinguga, peab tasuma osamaksu erireservifondi. Kõnealuse liikme osamaksu arvestab nõukogu liikmele kuuluvate häälte arvu alusel.

Artikkel 65

Muud lisa- ja üleminekusätted

1.   Käesoleva lepinguga asendatakse 2001. aasta rahvusvaheline kakaoleping.

2.   Kõik organisatsiooni või tema organi poolt või nimel 2001. aasta rahvusvahelise kakaolepingu raames vastu võetud aktid, mis kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval ja mille tingimused ei näe ette lõppemist antud kuupäeval, jäävad kehtima, kui neid ei muudeta käesoleva lepinguga.

Käesolev leping on koostatud Genfis 25. juunil 2010 araabia, hiina, hispaania, inglise, prantsuse ja vene keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

---

(1)  Arvutatud kakaoubade jahvatuse alusel pluss kakaotoodete, šokolaadi ja šokolaaditoodete netoimport kakaoubades väljendatuna.

1

A LISA

Kakaoeksport(a) arvutatuna artikli 57 kohaldamiseks (jõustumine)

| Riik (b) | 2005/2006 | 2006/2007 | 2007/2008 | Kolme aasta keskmine
  2005/2006–2007/2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (tonnides) | (osa) |
| Côte d’Ivoire | m | 1 349 639 | 1 200 154 | 1 191 377 | 1 247 057 | 38,75 % |
| Ghana | m | 648 687 | 702 784 | 673 403 | 674 958 | 20,98 % |
| Indoneesia | | 592 960 | 520 479 | 465 863 | 526 434 | 16,36 % |
| Nigeeria | m | 207 215 | 207 075 | 232 715 | 215 668 | 6,70 % |
| Kamerun | m | 169 214 | 162 770 | 178 844 | 170 276 | 5,29 % |
| Ecuador | m | 108 678 | 110 308 | 115 264 | 111 417 | 3,46 % |
| Togo | m | 73 064 | 77 764 | 110 952 | 87 260 | 2,71 % |
| Paapua Uus-Guinea | m | 50 840 | 47 285 | 51 588 | 49 904 | 1,55 % |
| Dominikaani Vabariik | m | 31 629 | 42 999 | 34 106 | 36 245 | 1,13 % |
| Guinea | | 18 880 | 17 620 | 17 070 | 17 857 | 0,55 % |
| Peruu | | 15 414 | 11 931 | 11 178 | 12 841 | 0,40 % |
| Brasiilia | m | 57 518 | 10 558 | –32 512 | 11 855 | 0,37 % |
| Venezuela Bolívari Vabariik | m | 11 488 | 12 540 | 4 688 | 9 572 | 0,30 % |
| Sierra Leone | | 4 736 | 8 910 | 14 838 | 9 495 | 0,30 % |
| Uganda | | 8 270 | 8 880 | 8 450 | 8 533 | 0,27 % |
| Tansaania Ühendvabariik | | 6 930 | 4 370 | 3 210 | 4 837 | 0,15 % |
| Saalomoni Saared | | 4 378 | 4 075 | 4 426 | 4 293 | 0,13 % |
| Haiti | | 3 460 | 3 900 | 4 660 | 4 007 | 0,12 % |
| Madagaskar | | 2 960 | 3 593 | 3 609 | 3 387 | 0,11 % |
| São Tomé ja Príncipe | | 2 250 | 2 650 | 1 500 | 2 133 | 0,07 % |
| Libeeria | | 650 | 1 640 | 3 930 | 2 073 | 0,06 % |
| Ekvatoriaal-Guinea | | 1 870 | 2 260 | 1 990 | 2 040 | 0,06 % |
| Vanuatu | | 1 790 | 1 450 | 1 260 | 1 500 | 0,05 % |
| Nicaragua | | 892 | 750 | 1 128 | 923 | 0,03 % |
| Kongo Demokraatlik Vabariik | | 900 | 870 | 930 | 900 | 0,03 % |
| Honduras | | 1 230 | 806 | – 100 | 645 | 0,02 % |
| Kongo | | 90 | 300 | 1 400 | 597 | 0,02 % |
| Panama | | 391 | 280 | 193 | 288 | 0,01 % |
| Vietnam | | 240 | 70 | 460 | 257 | 0,01 % |
| Grenada | | 80 | 218 | 343 | 214 | 0,01 % |
| Gabon | m | 160 | 99 | 160 | 140 | — |
| Trinidad ja Tobago | m | 193 | 195 | –15 | 124 | — |
| Belize | | 60 | 30 | 20 | 37 | — |
| Dominica | | 60 | 20 | 0 | 27 | — |
| Fidži | | 20 | 10 | 10 | 13 | — |
| Kokku (c) | 3 376 836 | 3 169 643 | 3 106 938 | 3 217 806 | 100,00 % |
| (a) | Kolme aasta, 2005/2006–2007/2008, keskmine kakaoubade netoeksport pluss kakaotoodete netoeksport ümber arvestatuna vastavasse väärtusesse kakaoubades, kasutades järgmisi muundustegureid: kakaovõi 1,33; kakaopulber ja kakaokook 1,18; kakaomass 1,25. |

Riik (b)

2005/2006

2006/2007

2007/2008

Kolme aasta keskmine

2005/2006–2007/2008

(tonnides)

(osa)

Côte d’Ivoire

m

1 349 639

1 200 154

1 191 377

1 247 057

38,75 %

Ghana

m

648 687

702 784

673 403

674 958

20,98 %

Indoneesia

592 960

520 479

465 863

526 434

16,36 %

Nigeeria

m

207 215

207 075

232 715

215 668

6,70 %

Kamerun

m

169 214

162 770

178 844

170 276

5,29 %

Ecuador

m

108 678

110 308

115 264

111 417

3,46 %

Togo

m

73 064

77 764

110 952

87 260

2,71 %

Paapua Uus-Guinea

m

50 840

47 285

51 588

49 904

1,55 %

Dominikaani Vabariik

m

31 629

42 999

34 106

36 245

1,13 %

Guinea

18 880

17 620

17 070

17 857

0,55 %

Peruu

15 414

11 931

11 178

12 841

0,40 %

Brasiilia

m

57 518

10 558

–32 512

11 855

0,37 %

Venezuela Bolívari Vabariik

m

11 488

12 540

4 688

9 572

0,30 %

Sierra Leone

4 736

8 910

14 838

9 495

0,30 %

Uganda

8 270

8 880

8 450

8 533

0,27 %

Tansaania Ühendvabariik

6 930

4 370

3 210

4 837

0,15 %

Saalomoni Saared

4 378

4 075

4 426

4 293

0,13 %

Haiti

3 460

3 900

4 660

4 007

0,12 %

Madagaskar

2 960

3 593

3 609

3 387

0,11 %

São Tomé ja Príncipe

2 250

2 650

1 500

2 133

0,07 %

Libeeria

650

1 640

3 930

2 073

0,06 %

Ekvatoriaal-Guinea

1 870

2 260

1 990

2 040

0,06 %

Vanuatu

1 790

1 450

1 260

1 500

0,05 %

Nicaragua

892

750

1 128

923

0,03 %

Kongo Demokraatlik Vabariik

900

870

930

900

0,03 %

Honduras

1 230

806

– 100

645

0,02 %

Kongo

90

300

1 400

597

0,02 %

Panama

391

280

193

288

0,01 %

Vietnam

240

70

460

257

0,01 %

Grenada

80

218

343

214

0,01 %

Gabon

m

160

99

160

140

—

Trinidad ja Tobago

m

193

195

–15

124

—

Belize

60

30

20

37

—

Dominica

60

20

0

27

—

Fidži

20

10

10

13

—

Kokku (c)

3 376 836

3 169 643

3 106 938

3 217 806

100,00 %

(a)

Kolme aasta, 2005/2006–2007/2008, keskmine kakaoubade netoeksport pluss kakaotoodete netoeksport ümber arvestatuna vastavasse väärtusesse kakaoubades, kasutades järgmisi muundustegureid: kakaovõi 1,33; kakaopulber ja kakaokook 1,18; kakaomass 1,25.

| (b) | Nimekiri piirdub riikidega, kes eksportisid üksikult kakaod perioodil 2005/2006–2007/2008, tuginedes ICCO sekretariaadile kättesaadavale teabele. |
| --- | --- |

(b)

Nimekiri piirdub riikidega, kes eksportisid üksikult kakaod perioodil 2005/2006–2007/2008, tuginedes ICCO sekretariaadile kättesaadavale teabele.

| (c) | Ümardamise tõttu võib kogusumma liidetavate summast erineda. |
| --- | --- |

(c)

Ümardamise tõttu võib kogusumma liidetavate summast erineda.

| m | 2001. aasta rahvusvahelise kakaolepingu osaline 2009. aasta 9. novembri seisuga. |
| --- | --- |

m

2001. aasta rahvusvahelise kakaolepingu osaline 2009. aasta 9. novembri seisuga.

| — | Null, ebaoluline või alla kasutatud ühiku. |
| --- | --- |

—

Null, ebaoluline või alla kasutatud ühiku.

Allikas: Rahvusvaheline Kakaoorganisatsioon, Quarterly Bulletin of Cocoa Statistics, XXXV kd., nr 3, kakaoaasta 2008/2009.

B LISA

Kakaoimport (a) arvutatuna artikli 57 kohaldamiseks (jõustumine)

| Riik (b) | 2005/2006 | 2006/2007 | 2007/2008 | Kolme aasta keskmine
  2005/2006–2007/2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (tonnides) | (osa) |
| Euroopa Liit: | m | 2 484 235 | 2 698 016 | 2 686 041 | 2 622 764 | 53,24 % |
| Austria | | 20 119 | 26 576 | 24 609 | 23 768 | 0,48 % |
| Belgia/Luksemburg | | 199 058 | 224 761 | 218 852 | 214 224 | 4,35 % |
| Bulgaaria | | 12 770 | 14 968 | 12 474 | 13 404 | 0,27 % |
| Eesti | | 37 141 | 14 986 | –1 880 | 16 749 | 0,34 % |
| Hispaania | | 150 239 | 153 367 | 172 619 | 158 742 | 3,22 % |
| Iirimaa | | 22 172 | 19 383 | 17 218 | 19 591 | 0,40 % |
| Itaalia | | 126 949 | 142 128 | 156 277 | 141 785 | 2,88 % |
| Kreeka | | 16 451 | 17 012 | 17 014 | 16 826 | 0,34 % |
| Küpros | | 282 | 257 | 277 | 272 | 0,01 % |
| Leedu | | 5 396 | 4 326 | 4 522 | 4 748 | 0,10 % |
| Läti | | 2 286 | 2 540 | 2 434 | 2 420 | 0,05 % |
| Madalmaad | | 581 459 | 653 451 | 681 693 | 638 868 | 12,97 % |
| Malta | | 34 | 46 | 81 | 54 | — |
| Poola | | 103 382 | 108 275 | 113 175 | 108 277 | 2,20 % |
| Portugal | | 3 643 | 4 179 | 3 926 | 3 916 | 0,08 % |
| Prantsusmaa | | 388 153 | 421 822 | 379 239 | 396 405 | 8,05 % |
| Rootsi | | 15 761 | 13 517 | 14 579 | 14 619 | 0,30 % |
| Rumeenia | | 11 791 | 13 337 | 12 494 | 12 541 | 0,25 % |
| Saksamaa | | 487 696 | 558 357 | 548 279 | 531 444 | 10,79 % |
| Slovaki Vabariik | | 15 282 | 16 200 | 13 592 | 15 025 | 0,30 % |
| Sloveenia | | 1 802 | 2 353 | 2 185 | 2 113 | 0,04 % |
| Soome | | 10 954 | 10 609 | 11 311 | 10 958 | 0,22 % |
| Taani | | 15 232 | 15 493 | 17 033 | 15 919 | 0,32 % |
| Tšehhi Vabariik | | 12 762 | 14 880 | 16 907 | 14 850 | 0,30 % |
| Ungari | | 10 564 | 10 814 | 10 496 | 10 625 | 0,22 % |
| Ühendkuningriik | | 232 857 | 234 379 | 236 635 | 234 624 | 4,76 % |
| Ameerika Ühendriigid | | 822 314 | 686 939 | 648 711 | 719 321 | 14,60 % |
| Malaisia (c) | m | 290 623 | 327 825 | 341 462 | 319 970 | 6,49 % |
| Venemaa Föderatsioon | m | 163 637 | 176 700 | 197 720 | 179 352 | 3,64 % |
| Kanada | | 159 783 | 135 164 | 136 967 | 143 971 | 2,92 % |
| Jaapan | | 112 823 | 145 512 | 88 403 | 115 579 | 2,35 % |
| Singapur | | 88 536 | 110 130 | 113 145 | 103 937 | 2,11 % |
| Hiina | | 77 942 | 72 532 | 101 671 | 84 048 | 1,71 % |
| Šveits | m | 74 272 | 81 135 | 90 411 | 81 939 | 1,66 % |
| Türgi | | 73 112 | 84 262 | 87 921 | 81 765 | 1,66 % |
| Ukraina | | 63 408 | 74 344 | 86 741 | 74 831 | 1,52 % |
| Austraalia | | 52 950 | 55 133 | 52 202 | 53 428 | 1,08 % |
| Argentina | | 33 793 | 38 793 | 39 531 | 37 372 | 0,76 % |
| Tai | | 26 737 | 31 246 | 29 432 | 29 138 | 0,59 % |
| Filipiinid | | 18 549 | 21 260 | 21 906 | 20 572 | 0,42 % |
| Mehhiko (c) | | 19 229 | 15 434 | 25 049 | 19 904 | 0,40 % |
| Korea Vabariik | | 17 079 | 24 454 | 15 972 | 19 168 | 0,39 % |
| Lõuna–Aafrika Vabariik | | 15 056 | 17 605 | 16 651 | 16 437 | 0,33 % |
| Iraani Islamivabariik | | 10 666 | 14 920 | 22 056 | 15 881 | 0,32 % |
| Colombia (c) | | 16 828 | 19 306 | 9 806 | 15 313 | 0,31 % |
| Tšiili | | 13 518 | 15 287 | 15 338 | 14 714 | 0,30 % |
| India | | 9 410 | 10 632 | 17 475 | 12 506 | 0,25 % |
| Iisrael | | 11 437 | 11 908 | 13 721 | 12 355 | 0,25 % |
| Uus–Meremaa | | 11 372 | 12 388 | 11 821 | 11 860 | 0,24 % |
| Serbia | | 10 864 | 11 640 | 12 505 | 11 670 | 0,24 % |
| Norra | | 10 694 | 11 512 | 12 238 | 11 481 | 0,23 % |
| Egiptus | | 6 026 | 10 085 | 14 036 | 10 049 | 0,20 % |
| Alžeeria | | 9 062 | 7 475 | 12 631 | 9 723 | 0,20 % |
| Horvaatia | | 8 846 | 8 904 | 8 974 | 8 908 | 0,18 % |
| Süüria Araabia Vabariik | | 7 334 | 7 229 | 8 056 | 7 540 | 0,15 % |
| Tuneesia | | 6 019 | 7 596 | 8 167 | 7 261 | 0,15 % |
| Kasahstan | | 6 653 | 7 848 | 7 154 | 7 218 | 0,15 % |
| Saudi Araabia | | 6 680 | 6 259 | 6 772 | 6 570 | 0,13 % |
| Valgevene | | 8 343 | 3 867 | 5 961 | 6 057 | 0,12 % |
| Maroko | | 4 407 | 4 699 | 5 071 | 4 726 | 0,10 % |
| Pakistan | | 2 123 | 2 974 | 2 501 | 2 533 | 0,05 % |
| Costa Rica | | 1 965 | 3 948 | 1 644 | 2 519 | 0,05 % |
| Uruguay | | 2 367 | 2 206 | 2 737 | 2 437 | 0,05 % |
| Liibanon | | 2 059 | 2 905 | 2 028 | 2 331 | 0,05 % |
| Guatemala | | 1 251 | 2 207 | 1 995 | 1 818 | 0,04 % |
| Boliivia (c) | | 1 282 | 1 624 | 1 927 | 1 611 | 0,03 % |
| Sri Lanka | | 1 472 | 1 648 | 1 706 | 1 609 | 0,03 % |
| El Salvador | | 1 248 | 1 357 | 1 422 | 1 342 | 0,03 % |
| Aserbaidžaan | | 569 | 2 068 | 1 376 | 1 338 | 0,03 % |
| Jordaania | | 1 263 | 1 203 | 1 339 | 1 268 | 0,03 % |
| Kenya | | 1 073 | 1 254 | 1 385 | 1 237 | 0,03 % |
| Usbekistan | | 684 | 1 228 | 1 605 | 1 172 | 0,02 % |
| Hongkong (Hiina) | | 2 018 | 870 | 613 | 1 167 | 0,02 % |
| Moldova Vabariik | | 700 | 1 043 | 1 298 | 1 014 | 0,02 % |
| Island | | 863 | 1 045 | 1 061 | 990 | 0,02 % |
| Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | | 628 | 961 | 1 065 | 885 | 0,02 % |
| Bosnia ja Hertsegoviina | | 841 | 832 | 947 | 873 | 0,02 % |
| Kuuba (c) | | 2 162 | – 170 | 107 | 700 | 0,01 % |
| Kuveit | | 427 | 684 | 631 | 581 | 0,01 % |
| Senegal | | 248 | 685 | 767 | 567 | 0,01 % |
| Suur Liibüa Araabia Sotsialistlik Rahvadžamahirija | | 224 | 814 | 248 | 429 | 0,01 % |
| Paraguay | | 128 | 214 | 248 | 197 | — |
| Albaania | | 170 | 217 | 196 | 194 | — |
| Jamaica (c) | | 479 | –67 | 89 | 167 | — |
| Omaan | | 176 | 118 | 118 | 137 | — |
| Sambia | | 95 | 60 | 118 | 91 | — |
| Zimbabwe | | 111 | 86 | 62 | 86 | — |
| Saint Lucia (c) | | 26 | 20 | 25 | 24 | — |
| Samoa | | 48 | 15 | 0 | 21 | — |
| Saint Vincent ja Grenadiinid | | 6 | 0 | 0 | 2 | — |
| Kokku (d) | 4 778 943 | 5 000 088 | 5 000 976 | 4 926 669 | 100,00 % |
| (a) | Kolme aasta, 2005/2006–2007/2008, keskmine kakaoubade netoimport pluss kakaotoodete brutoimport ümber arvestatuna vastavasse väärtusesse kakaoubades, kasutades järgmisi muundustegureid: kakaovõi 1,33; kakaopulber ja kakaokook 1,18; kakaomass 1,25. |

Riik (b)

2005/2006

2006/2007

2007/2008

Kolme aasta keskmine

2005/2006–2007/2008

(tonnides)

(osa)

Euroopa Liit:

m

2 484 235

2 698 016

2 686 041

2 622 764

53,24 %

Austria

20 119

26 576

24 609

23 768

0,48 %

Belgia/Luksemburg

199 058

224 761

218 852

214 224

4,35 %

Bulgaaria

12 770

14 968

12 474

13 404

0,27 %

Eesti

37 141

14 986

–1 880

16 749

0,34 %

Hispaania

150 239

153 367

172 619

158 742

3,22 %

Iirimaa

22 172

19 383

17 218

19 591

0,40 %

Itaalia

126 949

142 128

156 277

141 785

2,88 %

Kreeka

16 451

17 012

17 014

16 826

0,34 %

Küpros

282

257

277

272

0,01 %

Leedu

5 396

4 326

4 522

4 748

0,10 %

Läti

2 286

2 540

2 434

2 420

0,05 %

Madalmaad

581 459

653 451

681 693

638 868

12,97 %

Malta

34

46

81

54

—

Poola

103 382

108 275

113 175

108 277

2,20 %

Portugal

3 643

4 179

3 926

3 916

0,08 %

Prantsusmaa

388 153

421 822

379 239

396 405

8,05 %

Rootsi

15 761

13 517

14 579

14 619

0,30 %

Rumeenia

11 791

13 337

12 494

12 541

0,25 %

Saksamaa

487 696

558 357

548 279

531 444

10,79 %

Slovaki Vabariik

15 282

16 200

13 592

15 025

0,30 %

Sloveenia

1 802

2 353

2 185

2 113

0,04 %

Soome

10 954

10 609

11 311

10 958

0,22 %

Taani

15 232

15 493

17 033

15 919

0,32 %

Tšehhi Vabariik

12 762

14 880

16 907

14 850

0,30 %

Ungari

10 564

10 814

10 496

10 625

0,22 %

Ühendkuningriik

232 857

234 379

236 635

234 624

4,76 %

Ameerika Ühendriigid

822 314

686 939

648 711

719 321

14,60 %

Malaisia (c)

m

290 623

327 825

341 462

319 970

6,49 %

Venemaa Föderatsioon

m

163 637

176 700

197 720

179 352

3,64 %

Kanada

159 783

135 164

136 967

143 971

2,92 %

Jaapan

112 823

145 512

88 403

115 579

2,35 %

Singapur

88 536

110 130

113 145

103 937

2,11 %

Hiina

77 942

72 532

101 671

84 048

1,71 %

Šveits

m

74 272

81 135

90 411

81 939

1,66 %

Türgi

73 112

84 262

87 921

81 765

1,66 %

Ukraina

63 408

74 344

86 741

74 831

1,52 %

Austraalia

52 950

55 133

52 202

53 428

1,08 %

Argentina

33 793

38 793

39 531

37 372

0,76 %

Tai

26 737

31 246

29 432

29 138

0,59 %

Filipiinid

18 549

21 260

21 906

20 572

0,42 %

Mehhiko (c)

19 229

15 434

25 049

19 904

0,40 %

Korea Vabariik

17 079

24 454

15 972

19 168

0,39 %

Lõuna–Aafrika Vabariik

15 056

17 605

16 651

16 437

0,33 %

Iraani Islamivabariik

10 666

14 920

22 056

15 881

0,32 %

Colombia (c)

16 828

19 306

9 806

15 313

0,31 %

Tšiili

13 518

15 287

15 338

14 714

0,30 %

India

9 410

10 632

17 475

12 506

0,25 %

Iisrael

11 437

11 908

13 721

12 355

0,25 %

Uus–Meremaa

11 372

12 388

11 821

11 860

0,24 %

Serbia

10 864

11 640

12 505

11 670

0,24 %

Norra

10 694

11 512

12 238

11 481

0,23 %

Egiptus

6 026

10 085

14 036

10 049

0,20 %

Alžeeria

9 062

7 475

12 631

9 723

0,20 %

Horvaatia

8 846

8 904

8 974

8 908

0,18 %

Süüria Araabia Vabariik

7 334

7 229

8 056

7 540

0,15 %

Tuneesia

6 019

7 596

8 167

7 261

0,15 %

Kasahstan

6 653

7 848

7 154

7 218

0,15 %

Saudi Araabia

6 680

6 259

6 772

6 570

0,13 %

Valgevene

8 343

3 867

5 961

6 057

0,12 %

Maroko

4 407

4 699

5 071

4 726

0,10 %

Pakistan

2 123

2 974

2 501

2 533

0,05 %

Costa Rica

1 965

3 948

1 644

2 519

0,05 %

Uruguay

2 367

2 206

2 737

2 437

0,05 %

Liibanon

2 059

2 905

2 028

2 331

0,05 %

Guatemala

1 251

2 207

1 995

1 818

0,04 %

Boliivia (c)

1 282

1 624

1 927

1 611

0,03 %

Sri Lanka

1 472

1 648

1 706

1 609

0,03 %

El Salvador

1 248

1 357

1 422

1 342

0,03 %

Aserbaidžaan

569

2 068

1 376

1 338

0,03 %

Jordaania

1 263

1 203

1 339

1 268

0,03 %

Kenya

1 073

1 254

1 385

1 237

0,03 %

Usbekistan

684

1 228

1 605

1 172

0,02 %

Hongkong (Hiina)

2 018

870

613

1 167

0,02 %

Moldova Vabariik

700

1 043

1 298

1 014

0,02 %

Island

863

1 045

1 061

990

0,02 %

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

628

961

1 065

885

0,02 %

Bosnia ja Hertsegoviina

841

832

947

873

0,02 %

Kuuba (c)

2 162

– 170

107

700

0,01 %

Kuveit

427

684

631

581

0,01 %

Senegal

248

685

767

567

0,01 %

Suur Liibüa Araabia Sotsialistlik Rahvadžamahirija

224

814

248

429

0,01 %

Paraguay

128

214

248

197

—

Albaania

170

217

196

194

—

Jamaica (c)

479

–67

89

167

—

Omaan

176

118

118

137

—

Sambia

95

60

118

91

—

Zimbabwe

111

86

62

86

—

Saint Lucia (c)

26

20

25

24

—

Samoa

48

15

0

21

—

Saint Vincent ja Grenadiinid

6

0

0

2

—

Kokku (d)

4 778 943

5 000 088

5 000 976

4 926 669

100,00 %

(a)

Kolme aasta, 2005/2006–2007/2008, keskmine kakaoubade netoimport pluss kakaotoodete brutoimport ümber arvestatuna vastavasse väärtusesse kakaoubades, kasutades järgmisi muundustegureid: kakaovõi 1,33; kakaopulber ja kakaokook 1,18; kakaomass 1,25.

| (b) | Nimekiri piirdub riikidega, kes importisid üksikult kakaod perioodil 2005/2006–2007/2008, tuginedes ICCO sekretariaadile kättesaadavale teabele. |
| --- | --- |

(b)

Nimekiri piirdub riikidega, kes importisid üksikult kakaod perioodil 2005/2006–2007/2008, tuginedes ICCO sekretariaadile kättesaadavale teabele.

| (c) | Riik võib vastata ka eksportiva riigi tingimustele. |
| --- | --- |

(c)

Riik võib vastata ka eksportiva riigi tingimustele.

| (d) | Ümardamise tõttu võib kogusumma liidetavate summast erineda. |
| --- | --- |

(d)

Ümardamise tõttu võib kogusumma liidetavate summast erineda.

| m | 2001. aasta rahvusvahelise kakaolepingu osaline 2009. aasta 9. novembri seisuga. |
| --- | --- |

m

2001. aasta rahvusvahelise kakaolepingu osaline 2009. aasta 9. novembri seisuga.

| — | Null, ebaoluline või alla kasutatud ühiku. |
| --- | --- |

—

Null, ebaoluline või alla kasutatud ühiku.

Allikas: Rahvusvaheline Kakaoorganisatsioon, Quarterly Bulletin of Cocoa Statistics, XXXV kd., nr 3, kakaoaasta 2008/2009.

C LISA

Tootjariigid, kes ekspordivad eranditult või osaliselt peen- või aroomikakaod

| | Colombia |
| --- | --- |

Colombia

| | Costa Rica |
| --- | --- |

Costa Rica

| | Dominica |
| --- | --- |

Dominica

| | Dominikaani Vabariik |
| --- | --- |

Dominikaani Vabariik

| | Ecuador |
| --- | --- |

Ecuador

| | Grenada |
| --- | --- |

Grenada

| | Indoneesia |
| --- | --- |

Indoneesia

| | Jamaica |
| --- | --- |

Jamaica

| | Madagaskar |
| --- | --- |

Madagaskar

| | Paapua Uus–Guineau |
| --- | --- |

Paapua Uus–Guineau

| | Peruu |
| --- | --- |

Peruu

| | Saint Lucia |
| --- | --- |

Saint Lucia

| | São Tomé ja Príncipe |
| --- | --- |

São Tomé ja Príncipe

| | Trinidad ja Tobago |
| --- | --- |

Trinidad ja Tobago

| | Venezuela Bolívari Vabariik |
| --- | --- |

Venezuela Bolívari Vabariik

---