# Euroopan unionin L 332/2011

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2011.332.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 332 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 54. vuosikerta15. joulukuuta 2011 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2011.332.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 332

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

54. vuosikerta15. joulukuuta 2011

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1306/2011, annettu 12 päivänä joulukuuta 2011, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen kompressorien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 261/2008 käyttöön otettujen lopullisten polkumyyntitullien soveltamisalan täsmentämisestä | 1 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1307/2011, annettu 14 päivänä joulukuuta 2011, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 6 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1308/2011, annettu 14 päivänä joulukuuta 2011, unionin markkinoilla alennetulla ylijäämämaksulla myytävien, kiintiön ulkopuolisen sokerin käytettävissä olevien määrien jakokertoimen vahvistamisesta, lisähakemusten hylkäämisestä ja hakemusten jättämisjakson lopettamisesta markkinointivuonna 2011/2012 | 8 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1309/2011, annettu 14 päivänä joulukuuta 2011, unionin markkinoilla alennetulla ylijäämämaksulla myytävien, kiintiön ulkopuolisen isoglukoosin käytettävissä olevien määrien jakokertoimen vahvistamisesta, lisähakemusten hylkäämisestä ja hakemusten jättämisjakson lopettamisesta markkinointivuonna 2011/2012 | 9 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2011/836/YUTP |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös BiH/18/2011, annettu 2 päivänä joulukuuta 2011, Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä | 10 |
| | | 2011/837/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 12 päivänä joulukuuta 2011, maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta ja Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) sekä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) maksettavien jäsenvaltioiden tiettyjen menojen jättämisestä Euroopan unionin rahoituksen ulkopuolelle annetun päätöksen 2010/399/EU oikaisemisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 9130) | 11 |
| | | 2011/838/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa tehdyn päätöksen 2008/855/EY muuttamisesta soveltamisajan osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 9128)

   (
  1
  ) | 13 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1306/2011, annettu 12 päivänä joulukuuta 2011, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen kompressorien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 261/2008 käyttöön otettujen lopullisten polkumyyntitullien soveltamisalan täsmentämisestä

1

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1307/2011, annettu 14 päivänä joulukuuta 2011, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

6

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1308/2011, annettu 14 päivänä joulukuuta 2011, unionin markkinoilla alennetulla ylijäämämaksulla myytävien, kiintiön ulkopuolisen sokerin käytettävissä olevien määrien jakokertoimen vahvistamisesta, lisähakemusten hylkäämisestä ja hakemusten jättämisjakson lopettamisesta markkinointivuonna 2011/2012

8

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1309/2011, annettu 14 päivänä joulukuuta 2011, unionin markkinoilla alennetulla ylijäämämaksulla myytävien, kiintiön ulkopuolisen isoglukoosin käytettävissä olevien määrien jakokertoimen vahvistamisesta, lisähakemusten hylkäämisestä ja hakemusten jättämisjakson lopettamisesta markkinointivuonna 2011/2012

9

PÄÄTÖKSET

2011/836/YUTP

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös BiH/18/2011, annettu 2 päivänä joulukuuta 2011, Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä

10

2011/837/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 12 päivänä joulukuuta 2011, maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta ja Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) sekä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) maksettavien jäsenvaltioiden tiettyjen menojen jättämisestä Euroopan unionin rahoituksen ulkopuolelle annetun päätöksen 2010/399/EU oikaisemisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 9130)

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 9130)

11

2011/838/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa tehdyn päätöksen 2008/855/EY muuttamisesta soveltamisajan osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 9128)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 9128)

1

13

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 532/09/KOL, tehty 16 päivänä joulukuuta 2009, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 76. kerran lisäämällä niihin epäedullisessa asemassa oleville ja alentuneesti työkykyisille työntekijöille työllistämiseen myönnettävän yksittäistä ilmoitusta edellyttävän valtiontuen soveltuvuuden arviointia koskeva uusi luku | 14 |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 57/11/KOL, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2011, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 82. kerran lisäämällä niihin uusi luku valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä tammikuuta 2011 | 20 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 532/09/KOL, tehty 16 päivänä joulukuuta 2009, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 76. kerran lisäämällä niihin epäedullisessa asemassa oleville ja alentuneesti työkykyisille työntekijöille työllistämiseen myönnettävän yksittäistä ilmoitusta edellyttävän valtiontuen soveltuvuuden arviointia koskeva uusi luku

14

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 57/11/KOL, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2011, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 82. kerran lisäämällä niihin uusi luku valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä tammikuuta 2011

20

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 400/2010, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2010, muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1858/2005 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Korean tasavallasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta, ja tutkimuksen päättämisestä Malesiasta peräisin olevan tuonnin osalta (EUVL L 117, 11.5.2010) | 26 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 400/2010, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2010, muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1858/2005 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Korean tasavallasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta, ja tutkimuksen päättämisestä Malesiasta peräisin olevan tuonnin osalta (EUVL L 117, 11.5.2010)

(EUVL L 117, 11.5.2010)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 15.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/1

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1306/2011,

annettu 12 päivänä joulukuuta 2011,

Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen kompressorien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 261/2008 käyttöön otettujen lopullisten polkumyyntitullien soveltamisalan täsmentämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 14 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon ehdotuksen, jonka Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Alkuperäinen tutkimus ja polkumyyntitulli

| (1) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä21 päivänä joulukuuta 2006 julkaistulla ilmoituksella (2) polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen kompressorien tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä21 päivänä joulukuuta 2006 julkaistulla ilmoituksella (2) polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen kompressorien tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’.

| (2) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 261/2008 (3) käyttöön Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen kompressorien tuonnissa lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’kyseinen toimenpide’ tai ’lopullista tullia koskeva asetus’. Kyseisen toimenpiteen voimassaolo päättyi 21 päivänä maaliskuuta 2010 (4). |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 261/2008 (3) käyttöön Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen kompressorien tuonnissa lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’kyseinen toimenpide’ tai ’lopullista tullia koskeva asetus’. Kyseisen toimenpiteen voimassaolo päättyi 21 päivänä maaliskuuta 2010 (4).

2.   Alkuperäisen tutkimuksen aloittaminen uudelleen

| (3) | Komissio aloitti alkuperäisen tutkimuksen uudelleen omasta aloitteestaan sen jälkeen, kun eräät Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien kompressorien tuojat olivat ilmaisseet huolensa polkumyyntitullien soveltamisesta niin kutsuttujen minikompressorien eli 12 V:n jännitteellä toimivien säiliöttömien kompressorien, jäljempänä ’minikompressorit’, tuontiin. |
| --- | --- |

(3)

Komissio aloitti alkuperäisen tutkimuksen uudelleen omasta aloitteestaan sen jälkeen, kun eräät Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien kompressorien tuojat olivat ilmaisseet huolensa polkumyyntitullien soveltamisesta niin kutsuttujen minikompressorien eli 12 V:n jännitteellä toimivien säiliöttömien kompressorien, jäljempänä ’minikompressorit’, tuontiin.

| (4) | Vaikka minikompressorit kuuluvat tarkasteltavana olevan tuotteen kirjaimelliseen määritelmään sellaisena kuin se on esitetty lopullista tullia koskevan asetuksen 1 artiklassa, komission käytettävissä olevat tiedot osoittivat, että minikompressorit vaikuttavat poikkeavan kyseisen toimenpiteen kohteena olevista muista kompressoreista, jäljempänä ’kyseisen toimenpiteen kohteena olevat muut kompressorit’. |
| --- | --- |

(4)

Vaikka minikompressorit kuuluvat tarkasteltavana olevan tuotteen kirjaimelliseen määritelmään sellaisena kuin se on esitetty lopullista tullia koskevan asetuksen 1 artiklassa, komission käytettävissä olevat tiedot osoittivat, että minikompressorit vaikuttavat poikkeavan kyseisen toimenpiteen kohteena olevista muista kompressoreista, jäljempänä ’kyseisen toimenpiteen kohteena olevat muut kompressorit’.

| (5) | Sen vuoksi katsottiin aiheelliseksi aloittaa tutkimus osittain uudelleen ja pyrkiä täsmentämään tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää; tehtävillä päätelmillä voi olla taannehtivaa vaikutusta kyseisen toimenpiteen käyttöönottopäivästä lähtien. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi katsottiin aiheelliseksi aloittaa tutkimus osittain uudelleen ja pyrkiä täsmentämään tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää; tehtävillä päätelmillä voi olla taannehtivaa vaikutusta kyseisen toimenpiteen käyttöönottopäivästä lähtien.

3.   Tämä tutkimus

| (6) | Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (5), että Kiinasta peräisin olevien tiettyjen kompressorien tuontia koskeva polkumyyntitutkimus aloitetaan osittain uudelleen perusasetuksen 5 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(6)

Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (5), että Kiinasta peräisin olevien tiettyjen kompressorien tuontia koskeva polkumyyntitutkimus aloitetaan osittain uudelleen perusasetuksen 5 artiklan nojalla.

| (7) | Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti kaikille alkuperäisen tutkimuksen yhteydessä yhteistyössä toimineille osapuolille ja Kiinan viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti kaikille alkuperäisen tutkimuksen yhteydessä yhteistyössä toimineille osapuolille ja Kiinan viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (8) | Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(8)

Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (9) | Kannanottoja saatiin 15 osapuolelta: 11:ltä minikompressorien tuojalta, yhdeltä EU:ssa toimivalta minikompressorien tuottajalta ja yhdeltä kiinalaiselta minikompressorien viejältä sekä yhdeltä kompressorien tuottajalta EU:ssa (tämä oli yksi valituksen esittäjistä alkuperäisessä tutkimuksessa) ja siihen etuyhteydessä olevalta kompressorien viejältä Kiinassa. |
| --- | --- |

(9)

Kannanottoja saatiin 15 osapuolelta: 11:ltä minikompressorien tuojalta, yhdeltä EU:ssa toimivalta minikompressorien tuottajalta ja yhdeltä kiinalaiselta minikompressorien viejältä sekä yhdeltä kompressorien tuottajalta EU:ssa (tämä oli yksi valituksen esittäjistä alkuperäisessä tutkimuksessa) ja siihen etuyhteydessä olevalta kompressorien viejältä Kiinassa.

| (10) | Koska tämä tutkimuksen uudelleen aloittaminen rajoittuu tuotteen määritelmän täsmentämiseen lopullista tullia koskevassa asetuksessa, uudelleen aloitettua osittaista tutkimusta varten ei vahvistettu tutkimusajanjaksoa. |
| --- | --- |

(10)

Koska tämä tutkimuksen uudelleen aloittaminen rajoittuu tuotteen määritelmän täsmentämiseen lopullista tullia koskevassa asetuksessa, uudelleen aloitettua osittaista tutkimusta varten ei vahvistettu tutkimusajanjaksoa.

| (11) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella päädyttiin näihin päätelmiin. Perusasetuksen 20 artiklan 5 kohdan säännösten mukaisesti osapuolille asetettiin määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia ilmoituksen johdosta. Osapuolten toimittamia suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella päädyttiin näihin päätelmiin. Perusasetuksen 20 artiklan 5 kohdan säännösten mukaisesti osapuolille asetettiin määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia ilmoituksen johdosta. Osapuolten toimittamia suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti.

B.   TUTKIMUKSEN KOHTEENA OLEVA TUOTE

| (12) | Tutkimuksen kohteena oleva tuote on sama tuote kuin lopullista tullia koskevan asetuksen 1 artiklassa määritelty tuote, toisin sanoen mäntäkompressorit (pois lukien mäntäkompressoripumput), joiden tuottama virtaus on enintään 2 kuutiometriä minuutissa. |
| --- | --- |

(12)

Tutkimuksen kohteena oleva tuote on sama tuote kuin lopullista tullia koskevan asetuksen 1 artiklassa määritelty tuote, toisin sanoen mäntäkompressorit (pois lukien mäntäkompressoripumput), joiden tuottama virtaus on enintään 2 kuutiometriä minuutissa.

| (13) | Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 ja ex 8414 80 51. |
| --- | --- |

(13)

Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 ja ex 8414 80 51.

| (14) | Uudelleen aloitetun tutkimuksen tarkoituksena oli määritellä, kuuluvatko niin kutsutut minikompressorit eli 12 V:n jännitteellä toimivat säiliöttömät kompressorit lopullista tullia koskevan asetuksen 1 artiklassa esitettyyn tuotteen määritelmään. |
| --- | --- |

(14)

Uudelleen aloitetun tutkimuksen tarkoituksena oli määritellä, kuuluvatko niin kutsutut minikompressorit eli 12 V:n jännitteellä toimivat säiliöttömät kompressorit lopullista tullia koskevan asetuksen 1 artiklassa esitettyyn tuotteen määritelmään.

C.   TUTKIMUKSEN TULOKSET

1.   Menetelmät

| (15) | Sen arvioimiseksi, kuuluvatko minikompressorit lopullista tullia koskevan asetuksen 1 artiklassa esitettyyn tuotteen määritelmään, tutkittiin, onko minikompressoreilla ja kyseisen toimenpiteen kohteena olevilla muilla kompressoreilla samat fyysiset ja tekniset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tältä osin arvioitiin myös minikompressorien ja kyseisen toimenpiteen kohteena olevien muiden kompressorien vaihdettavuutta unionissa. Lisäksi tutkittiin, tarkasteltiinko ja analysoitiinko minikompressoreita alkuperäisessä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(15)

Sen arvioimiseksi, kuuluvatko minikompressorit lopullista tullia koskevan asetuksen 1 artiklassa esitettyyn tuotteen määritelmään, tutkittiin, onko minikompressoreilla ja kyseisen toimenpiteen kohteena olevilla muilla kompressoreilla samat fyysiset ja tekniset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tältä osin arvioitiin myös minikompressorien ja kyseisen toimenpiteen kohteena olevien muiden kompressorien vaihdettavuutta unionissa. Lisäksi tutkittiin, tarkasteltiinko ja analysoitiinko minikompressoreita alkuperäisessä tutkimuksessa.

2.   Fyysiset ja tekniset perusominaisuudet

| (16) | Tässä uudelleen avatussa tutkimuksessa todettiin, että minikompressoreissa on sähkömoottorilla toimiva pumppu, joka työntää jatkuvasti ilmaa siihen kiinnitetyn letkun kautta vaihtelevalla ilmanpaineella. Minikompressoreissa ei ole säiliötä, niissä ei yleensä ole paineensäädintä ja ne toimivat 12 V:n jännitteellä. Ne ovat suhteellisen pieniä, ja niiden paino on yleensä enintään 2–3 kg, koska niiden on oltava helposti kuljetettavia. Minikompressoreilla on enimmäiskäyttöaika (yleensä enintään 20 minuuttia), ja niiden tuottama ilmavirtaus on yleensä enintään 50 l/min. |
| --- | --- |

(16)

Tässä uudelleen avatussa tutkimuksessa todettiin, että minikompressoreissa on sähkömoottorilla toimiva pumppu, joka työntää jatkuvasti ilmaa siihen kiinnitetyn letkun kautta vaihtelevalla ilmanpaineella. Minikompressoreissa ei ole säiliötä, niissä ei yleensä ole paineensäädintä ja ne toimivat 12 V:n jännitteellä. Ne ovat suhteellisen pieniä, ja niiden paino on yleensä enintään 2–3 kg, koska niiden on oltava helposti kuljetettavia. Minikompressoreilla on enimmäiskäyttöaika (yleensä enintään 20 minuuttia), ja niiden tuottama ilmavirtaus on yleensä enintään 50 l/min.

| (17) | Toisaalta lopullista tullia koskevassa asetuksessa on sen 1 artiklassa esitetyn ja edellä olevan johdanto-osan 12 kappaleessa toistetun määritelmän lisäksi yksityiskohtaista tietoa kyseisen toimenpiteen kohteena olevista muista kompressoreista. Lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 17 kappaleessa tarkennettiin, että kompressorissa ”on yleensä pumppu, joka toimii sähkömoottorilla joko suora- tai hihnavedolla. Useimmissa tapauksissa paineistettu ilma pumpataan säiliöön, josta se johdetaan ulos paineensäätimen ja kumiletkun kautta. Varsinkin isommissa kompressoreissa voi olla renkaat, jotta niitä voidaan liikutella.” Säiliö ja paineensäädin tällaisissa kompressoreissa tuottavat tasaisen ilmavirtauksen. Yleensä tällaiset kompressorit ovat suurikokoisia, ja niiden paino on vähintään 25 kg ja usein tätä enemmän. Ne on suunniteltu toimimaan vähintään 120 V:n vaihtovirralla, niiden käyttöajalla ei ole rajoituksia ja niiden tuottama ilmavirtaus on enintään 2 000 l/min. |
| --- | --- |

(17)

Toisaalta lopullista tullia koskevassa asetuksessa on sen 1 artiklassa esitetyn ja edellä olevan johdanto-osan 12 kappaleessa toistetun määritelmän lisäksi yksityiskohtaista tietoa kyseisen toimenpiteen kohteena olevista muista kompressoreista. Lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 17 kappaleessa tarkennettiin, että kompressorissa ”on yleensä pumppu, joka toimii sähkömoottorilla joko suora- tai hihnavedolla. Useimmissa tapauksissa paineistettu ilma pumpataan säiliöön, josta se johdetaan ulos paineensäätimen ja kumiletkun kautta. Varsinkin isommissa kompressoreissa voi olla renkaat, jotta niitä voidaan liikutella.” Säiliö ja paineensäädin tällaisissa kompressoreissa tuottavat tasaisen ilmavirtauksen. Yleensä tällaiset kompressorit ovat suurikokoisia, ja niiden paino on vähintään 25 kg ja usein tätä enemmän. Ne on suunniteltu toimimaan vähintään 120 V:n vaihtovirralla, niiden käyttöajalla ei ole rajoituksia ja niiden tuottama ilmavirtaus on enintään 2 000 l/min.

| (18) | Tämän vuoksi päätellään, että minikompressoreilla ja kyseisen toimenpiteen kohteena olevilla muilla kompressoreilla ei ole samoja fyysisiä ja teknisiä perusominaisuuksia. |
| --- | --- |

(18)

Tämän vuoksi päätellään, että minikompressoreilla ja kyseisen toimenpiteen kohteena olevilla muilla kompressoreilla ei ole samoja fyysisiä ja teknisiä perusominaisuuksia.

3.   Peruskäyttötarkoitukset ja vaihdettavuus

| (19) | Tässä uudelleen avatussa tutkimuksessa vahvistettiin, että minikompressoreita käytetään pääasiassa autoalalla, ne on tarkoitettu renkaiden täyttämiseen ja niitä myydään usein osana renkaankorjaussarjoja yhdessä paikkausaineen kanssa, joka voidaan pumpata puhjenneeseen renkaaseen. Joitakin minikompressoreita käytetään myös kotitalouksissa lelujen, pallojen, ilmapatjojen ja muiden puhallettavien esineiden täyttämiseen. |
| --- | --- |

(19)

Tässä uudelleen avatussa tutkimuksessa vahvistettiin, että minikompressoreita käytetään pääasiassa autoalalla, ne on tarkoitettu renkaiden täyttämiseen ja niitä myydään usein osana renkaankorjaussarjoja yhdessä paikkausaineen kanssa, joka voidaan pumpata puhjenneeseen renkaaseen. Joitakin minikompressoreita käytetään myös kotitalouksissa lelujen, pallojen, ilmapatjojen ja muiden puhallettavien esineiden täyttämiseen.

| (20) | Toisaalta lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19 kappaleessa todettiin, että ”tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään paineilmalla toimivien työkalujen voimanlähteenä tai ruiskutukseen, pesemiseen tai renkaiden tai muiden täyttämiseen”. Tällaisia kompressoreita voidaan käyttää puoliammattimaisessa toiminnassa tai ”tee-se-itse” -käytössä paineilmalla toimivien työkalujen voimanlähteenä taikka ruiskutukseen, maalaamiseen tai pesemiseen. Nämä käyttötarkoitukset ovat mahdollisia tasaisen, säädettävissä olevan ilmavirtauksen ansiosta. Minikompressoreissa ei ole tätä ominaisuutta. |
| --- | --- |

(20)

Toisaalta lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19 kappaleessa todettiin, että ”tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään paineilmalla toimivien työkalujen voimanlähteenä tai ruiskutukseen, pesemiseen tai renkaiden tai muiden täyttämiseen”. Tällaisia kompressoreita voidaan käyttää puoliammattimaisessa toiminnassa tai ”tee-se-itse” -käytössä paineilmalla toimivien työkalujen voimanlähteenä taikka ruiskutukseen, maalaamiseen tai pesemiseen. Nämä käyttötarkoitukset ovat mahdollisia tasaisen, säädettävissä olevan ilmavirtauksen ansiosta. Minikompressoreissa ei ole tätä ominaisuutta.

| (21) | Kerätyt tiedot osoittivat, että minikompressoreiden hintataso on yleensä huomattavasti muiden kompressorien hintatasoa matalampi. Minikompressorit on tarkoitettu eri asiakkaille, ja niiden jakelu tapahtuu eri kanavien kautta verrattuna kyseisen toimenpiteen kohteena oleviin muihin kompressoreihin. Lisäksi minikompressorit myydään yleensä osana renkaankorjaussarjoja (vararenkaan sijasta) joko auton mukana tai erikoistuneissa autotarvikeliikkeissä taikka valintamyymälöissä (muita käyttötarkoituksia, esimerkiksi lelujen täyttämistä varten), kun taas kyseisen toimenpiteen kohteena olevia muita kompressoreita myydään yleensä vain erikoistuneissa ”tee-se-itse”-liikkeissä. |
| --- | --- |

(21)

Kerätyt tiedot osoittivat, että minikompressoreiden hintataso on yleensä huomattavasti muiden kompressorien hintatasoa matalampi. Minikompressorit on tarkoitettu eri asiakkaille, ja niiden jakelu tapahtuu eri kanavien kautta verrattuna kyseisen toimenpiteen kohteena oleviin muihin kompressoreihin. Lisäksi minikompressorit myydään yleensä osana renkaankorjaussarjoja (vararenkaan sijasta) joko auton mukana tai erikoistuneissa autotarvikeliikkeissä taikka valintamyymälöissä (muita käyttötarkoituksia, esimerkiksi lelujen täyttämistä varten), kun taas kyseisen toimenpiteen kohteena olevia muita kompressoreita myydään yleensä vain erikoistuneissa ”tee-se-itse”-liikkeissä.

| (22) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että minikompressoreilla ja kyseisen toimenpiteen kohteena olevilla muilla kompressoreilla on eri käyttötarkoitukset, ne kohdistetaan eri markkinoille, eivätkä ne periaatteessa ole vaihdettavissa. |
| --- | --- |

(22)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että minikompressoreilla ja kyseisen toimenpiteen kohteena olevilla muilla kompressoreilla on eri käyttötarkoitukset, ne kohdistetaan eri markkinoille, eivätkä ne periaatteessa ole vaihdettavissa.

4.   Alkuperäisessä tutkimuksessa tutkittu tuote

| (23) | Yksikään alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyötä tehneistä osapuolista (kolme tuottajaa EU:ssa, 14 vientiä harjoittavaa tuottajaa Kiinassa ja yksi etuyhteydetön tuoja EU:ssa) ei ollut mukana minikompressorien valmistuksessa ja/tai kaupassa. On ilmeistä, että alkuperäisen tutkimuksen aikana ei kerätty asiaankuuluvaa tietoa minikompressoreista. |
| --- | --- |

(23)

Yksikään alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyötä tehneistä osapuolista (kolme tuottajaa EU:ssa, 14 vientiä harjoittavaa tuottajaa Kiinassa ja yksi etuyhteydetön tuoja EU:ssa) ei ollut mukana minikompressorien valmistuksessa ja/tai kaupassa. On ilmeistä, että alkuperäisen tutkimuksen aikana ei kerätty asiaankuuluvaa tietoa minikompressoreista.

| (24) | Näin ollen näyttää siltä, että vaikka minikompressoreita ei nimenomaisesti suljettu pois, minikompressorien ei ollut tarkoitus olla mukana tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(24)

Näin ollen näyttää siltä, että vaikka minikompressoreita ei nimenomaisesti suljettu pois, minikompressorien ei ollut tarkoitus olla mukana tutkimuksessa.

| (25) | Tämän vahvistaa myös lausunto, joka saatiin yhdeltä alkuperäiseen tutkimukseen liittyvältä valituksen tekijältä. Vastauksena komission pyyntöön siinä todettiin selkeästi, että minikompressorien ei ollut tarkoitus kuulua valituksen ja siitä seuranneen polkumyyntimenettelyn piiriin. |
| --- | --- |

(25)

Tämän vahvistaa myös lausunto, joka saatiin yhdeltä alkuperäiseen tutkimukseen liittyvältä valituksen tekijältä. Vastauksena komission pyyntöön siinä todettiin selkeästi, että minikompressorien ei ollut tarkoitus kuulua valituksen ja siitä seuranneen polkumyyntimenettelyn piiriin.

| (26) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei minikompressoreita tutkittu alkuperäisen tutkimuksen puitteissa. |
| --- | --- |

(26)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei minikompressoreita tutkittu alkuperäisen tutkimuksen puitteissa.

D.   TUOTTEEN MÄÄRITELMÄÄN LIITTYVÄT PÄÄTELMÄT

| (27) | Edellä esitetyt havainnot osoittavat, että minikompressoreilla ja kyseisen toimenpiteen kohteena olevilla muilla kompressoreilla ei ole samoja fyysisiä ja teknisiä perusominaisuuksia eikä käyttötarkoituksia. Niillä on eri käyttötarkoitukset, ne kohdistetaan eri markkinoille, eivätkä ne periaatteessa ole vaihdettavissa keskenään. Minikompressoreita ei myöskään tutkittu alkuperäisen tutkimuksen yhteydessä. Tämän perusteella päätellään, että minikompressorit ja kyseisen toimenpiteen kohteena olevat muut kompressorit ovat eri tuote. |
| --- | --- |

(27)

Edellä esitetyt havainnot osoittavat, että minikompressoreilla ja kyseisen toimenpiteen kohteena olevilla muilla kompressoreilla ei ole samoja fyysisiä ja teknisiä perusominaisuuksia eikä käyttötarkoituksia. Niillä on eri käyttötarkoitukset, ne kohdistetaan eri markkinoille, eivätkä ne periaatteessa ole vaihdettavissa keskenään. Minikompressoreita ei myöskään tutkittu alkuperäisen tutkimuksen yhteydessä. Tämän perusteella päätellään, että minikompressorit ja kyseisen toimenpiteen kohteena olevat muut kompressorit ovat eri tuote.

| (28) | Melkein kaikki tämän uudelleen avatun tutkimuksen yhteydessä ilmoittautuneet osapuolet vaativat, että minikompressorit olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle alkuperäisen toimenpiteen osalta. |
| --- | --- |

(28)

Melkein kaikki tämän uudelleen avatun tutkimuksen yhteydessä ilmoittautuneet osapuolet vaativat, että minikompressorit olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle alkuperäisen toimenpiteen osalta.

| (29) | Toisaalta yhteistyössä toiminut minikompressorien tuottaja EU:ssa väitti, että sen tuotteet kuuluivat alkuperäisen toimenpiteen soveltamisalaan ja että toimenpide suojeli sen oikeuksia perustellusti. Se väitti sen vuoksi, että polkumyyntitulli olisi perittävä minikompressorien osalta taannehtivasti ja myös tulevaisuudessa, koska minikompressorien vahingollinen polkumyynti jatkuu. |
| --- | --- |

(29)

Toisaalta yhteistyössä toiminut minikompressorien tuottaja EU:ssa väitti, että sen tuotteet kuuluivat alkuperäisen toimenpiteen soveltamisalaan ja että toimenpide suojeli sen oikeuksia perustellusti. Se väitti sen vuoksi, että polkumyyntitulli olisi perittävä minikompressorien osalta taannehtivasti ja myös tulevaisuudessa, koska minikompressorien vahingollinen polkumyynti jatkuu.

| (30) | Tässä yhteydessä todettakoon, että kyseinen tuottaja ja muut minikompressorien tuottajat eivät toimineet yhteistyössä alkuperäisessä tutkimuksessa. Kuten edellä olevassa johdanto-osan 26 kappaleessa lisäksi todetaan, minikompressoreita ei tarkasteltu alkuperäisen tutkimuksen aikana. On myös syytä huomata, että tässä uudelleen avatussa tutkimuksessa on vahvistettu, että minikompressorien ja alkuperäisessä tutkimuksessa tarkasteltujen kompressorien välillä on merkittäviä eroja. Sen vuoksi tämän uudelleen aloitetun tutkimuksen päätelmiä ei voida muuttaa kyseisen EU:ssa toimivan minikompressorien tuottajan kannan vuoksi. |
| --- | --- |

(30)

Tässä yhteydessä todettakoon, että kyseinen tuottaja ja muut minikompressorien tuottajat eivät toimineet yhteistyössä alkuperäisessä tutkimuksessa. Kuten edellä olevassa johdanto-osan 26 kappaleessa lisäksi todetaan, minikompressoreita ei tarkasteltu alkuperäisen tutkimuksen aikana. On myös syytä huomata, että tässä uudelleen avatussa tutkimuksessa on vahvistettu, että minikompressorien ja alkuperäisessä tutkimuksessa tarkasteltujen kompressorien välillä on merkittäviä eroja. Sen vuoksi tämän uudelleen aloitetun tutkimuksen päätelmiä ei voida muuttaa kyseisen EU:ssa toimivan minikompressorien tuottajan kannan vuoksi.

| (31) | Minikompressorien vahingollisen polkumyynnin jatkumista ja polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista käyttöönottoa koskevan väitteen osalta on todettava, että kuten edellä johdanto-osan 23–26 kappaleessa todetaan, minikompressoreita ei tarkasteltu alkuperäisessä tutkimuksessa eikä polkumyynnin mahdollista esiintymistä voida tarkastella tässä uudelleen avatussa tutkimuksessa, joka rajoittuu tuotteen määritelmän selkeyttämiseen alkuperäisen toimenpiteen osalta. |
| --- | --- |

(31)

Minikompressorien vahingollisen polkumyynnin jatkumista ja polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista käyttöönottoa koskevan väitteen osalta on todettava, että kuten edellä johdanto-osan 23–26 kappaleessa todetaan, minikompressoreita ei tarkasteltu alkuperäisessä tutkimuksessa eikä polkumyynnin mahdollista esiintymistä voida tarkastella tässä uudelleen avatussa tutkimuksessa, joka rajoittuu tuotteen määritelmän selkeyttämiseen alkuperäisen toimenpiteen osalta.

| (32) | EU:ssa toimiva minikompressorien tuottaja toisti ilmoituksen julkaisemisen jälkeen kantansa ja esitti, että minikompressorien taannehtiva sulkeminen toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle johtaisi siihen, että sen kiinalaisten kilpailijoiden asema vahvistuisi taannehtivasti ja tämä vääristäisi kilpailua. |
| --- | --- |

(32)

EU:ssa toimiva minikompressorien tuottaja toisti ilmoituksen julkaisemisen jälkeen kantansa ja esitti, että minikompressorien taannehtiva sulkeminen toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle johtaisi siihen, että sen kiinalaisten kilpailijoiden asema vahvistuisi taannehtivasti ja tämä vääristäisi kilpailua.

| (33) | Tältä osin toistetaan, että uudelleen avatussa kilpailussa ei analysoitu minikompressorien markkinatilannetta, eikä se ollut tarkoituskaan. Tavoitteena oli ainoastaan selvittää, ovatko minikompressorit erilaisia kuin alkuperäisessä tutkimuksessa tarkastellut kompressorit. Tuloksen ei myöskään oleteta vääristävän markkinatilannetta, vaan sen odotetaan tuovan selkeyttä tullien soveltamiseen. |
| --- | --- |

(33)

Tältä osin toistetaan, että uudelleen avatussa kilpailussa ei analysoitu minikompressorien markkinatilannetta, eikä se ollut tarkoituskaan. Tavoitteena oli ainoastaan selvittää, ovatko minikompressorit erilaisia kuin alkuperäisessä tutkimuksessa tarkastellut kompressorit. Tuloksen ei myöskään oleteta vääristävän markkinatilannetta, vaan sen odotetaan tuovan selkeyttä tullien soveltamiseen.

| (34) | Ilmoituksen jälkeen yksi yhteistyössä toiminut tuoja esitti, että minikompressorit ovat itse asiassa pelkästään pumppuja, eikä kompressoreihin sovellettavia tulleja määritelmän mukaan sovelleta pumppuihin, jotka oli nimenomaisesti jätetty alkuperäisen toimenpiteen tuotteen määritelmän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(34)

Ilmoituksen jälkeen yksi yhteistyössä toiminut tuoja esitti, että minikompressorit ovat itse asiassa pelkästään pumppuja, eikä kompressoreihin sovellettavia tulleja määritelmän mukaan sovelleta pumppuihin, jotka oli nimenomaisesti jätetty alkuperäisen toimenpiteen tuotteen määritelmän ulkopuolelle.

| (35) | Tässä yhteydessä on syytä todeta, ettei tämä uudelleen avattu tutkimus tue tällaista tulkintaa ja että minikompressorit ovat selvästi – tekniseltä näkökannalta katsottuina – kompressoreita, sillä ne siirtävät (pumppujen tavoin) ilmaa paikasta toiseen, mutta myös puristavat ilman sisälle esineeseen, johon ne on liitetty. |
| --- | --- |

(35)

Tässä yhteydessä on syytä todeta, ettei tämä uudelleen avattu tutkimus tue tällaista tulkintaa ja että minikompressorit ovat selvästi – tekniseltä näkökannalta katsottuina – kompressoreita, sillä ne siirtävät (pumppujen tavoin) ilmaa paikasta toiseen, mutta myös puristavat ilman sisälle esineeseen, johon ne on liitetty.

| (36) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että minikompressorit (toisin sanoen 12 V:n jännitteellä toimivat säiliöttömät kompressorit) ovat eri tuotteita kuin alkuperäisessä tutkimuksessa tarkastellut kompressorit. |
| --- | --- |

(36)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että minikompressorit (toisin sanoen 12 V:n jännitteellä toimivat säiliöttömät kompressorit) ovat eri tuotteita kuin alkuperäisessä tutkimuksessa tarkastellut kompressorit.

| (37) | Koska minikompressorit eivät kuuluneet alkuperäisen tutkimuksen piiriin, polkumyynnin vastaista tullia ei olisi pitänyt soveltaa minikompressorien tuontiin. Edellä esitetyn perusteella kyseisen toimenpiteen soveltamisala olisi täsmennettävä taannehtivasti tekemällä muutos lopullista tullia koskevaan asetukseen. |
| --- | --- |

(37)

Koska minikompressorit eivät kuuluneet alkuperäisen tutkimuksen piiriin, polkumyynnin vastaista tullia ei olisi pitänyt soveltaa minikompressorien tuontiin. Edellä esitetyn perusteella kyseisen toimenpiteen soveltamisala olisi täsmennettävä taannehtivasti tekemällä muutos lopullista tullia koskevaan asetukseen.

E.   TAANNEHTIVA SOVELTAMINEN

| (38) | Koska tämä uudelleen aloitettu tutkimus rajoittuu selkeyttämään tuotteen määritelmää ja koska minikompressorit eivät kuuluneet alkuperäisen tutkimuksen ja siihen perustuvan polkumyynnin vastaisen toimenpiteen piiriin, katsotaan, että päätelmiä on tarkoituksenmukaista soveltaa lopullista tullia koskevan asetuksen voimaatulopäivästä. |
| --- | --- |

(38)

Koska tämä uudelleen aloitettu tutkimus rajoittuu selkeyttämään tuotteen määritelmää ja koska minikompressorit eivät kuuluneet alkuperäisen tutkimuksen ja siihen perustuvan polkumyynnin vastaisen toimenpiteen piiriin, katsotaan, että päätelmiä on tarkoituksenmukaista soveltaa lopullista tullia koskevan asetuksen voimaatulopäivästä.

| (39) | Kiinasta peräisin olevien minikompressorien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 261/2008 nojalla maksetut tai tileille kirjatut lopulliset polkumyyntitullit olisi sen vuoksi palautettava tai peruutettava. Palauttamista tai peruuttamista on pyydettävä kansallisilta tulliviranomaisilta voimassa olevan tullilainsäädännön mukaisesti. Jotta vältetään tapaukset, joissa kyseiset tuojat eivät voisi pyytää palautusta kyseisessä lainsäädännössä asetettujen määräaikojen vuoksi siksi, että nämä määräajat olisivat menneet umpeen ennen tämän asetuksen julkaisupäivää tai kyseisenä julkaisupäivänä tai ne menisivät umpeen kuuden kuukauden kuluessa kyseisestä päivämäärästä, määräaikoja jatketaan siten, että ne päättyvät kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen julkaisupäivästä, |
| --- | --- |

(39)

Kiinasta peräisin olevien minikompressorien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 261/2008 nojalla maksetut tai tileille kirjatut lopulliset polkumyyntitullit olisi sen vuoksi palautettava tai peruutettava. Palauttamista tai peruuttamista on pyydettävä kansallisilta tulliviranomaisilta voimassa olevan tullilainsäädännön mukaisesti. Jotta vältetään tapaukset, joissa kyseiset tuojat eivät voisi pyytää palautusta kyseisessä lainsäädännössä asetettujen määräaikojen vuoksi siksi, että nämä määräajat olisivat menneet umpeen ennen tämän asetuksen julkaisupäivää tai kyseisenä julkaisupäivänä tai ne menisivät umpeen kuuden kuukauden kuluessa kyseisestä päivämäärästä, määräaikoja jatketaan siten, että ne päättyvät kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen julkaisupäivästä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 261/2008 1 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien mäntäkompressoreiden (pois lukien mäntäkompressoripumput), joiden tuottama virtaus on enintään 2 kuutiometriä minuutissa ja jotka kuuluvat CN-koodeihin ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 ja ex 8414 80 51, (Taric-koodit 8414401010, 8414802219, 8414802299, 8414802811, 8414802891, 8414805119 ja 8414805199), tuonnissa. Niin kutsutut minikompressorit, toisin sanoen 12 V:n jännitteellä toimivat säiliöttömät kompressorit, jotka kuuluvat edellä mainittuihin CN-koodeihin, eivät kuulu lopullisen polkumyyntitullin soveltamisalaan.”.

2 artikla

Niiden tuotteiden osalta, jotka eivät kuulu tällä asetuksella muutetun asetuksen (EY) N:o 261/2008 1 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, on palautettava tai peruutettava alkuperäisen asetuksen (EY) N:o 261/2008 1 artiklan 1 kohdan mukaan maksetut tai tileihin kirjatut lopulliset polkumyyntitullit.

Palauttamista tai peruuttamista on pyydettävä kansallisilta tulliviranomaisilta voimassa olevan tullilainsäädännön mukaisesti. Tapauksissa, joissa yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (6) 236 artiklan 2 kohdassa säädetyt määräajat ovat menneet umpeen ennen tämän asetuksen julkaisupäivää tai kyseisenä julkaisupäivänä taikka ne menisivät umpeen kuuden kuukauden kuluessa kyseisestä päivämäärästä, määräaikoja jatketaan siten, että ne päättyvät kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen julkaisupäivästä.

6

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja sitä sovelletaan taannehtivasti 21 päivästä maaliskuuta 2008.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä joulukuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

S. NOWAK

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL C 314, 21.12.2006, s. 2.

2

(3)  EUVL L 81, 20.3.2008, s. 1.

3

(4)  EUVL C 73, 23.3.2010, s. 39.

4

(5)  EUVL C 98, 30.3.2011, s. 22.

5

(6)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

6

---

| 15.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/6

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1307/2011,

annettu 14 päivänä joulukuuta 2011,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanosetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 15 päivänä joulukuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 58,0 |
| MA | 66,8 |
| TN | 79,2 |
| TR | 95,8 |
| ZZ | 75,0 |
| 0707 00 05 | EG | 170,1 |
| TR | 157,0 |
| ZZ | 163,6 |
| 0709 90 70 | MA | 41,9 |
| TR | 147,3 |
| ZZ | 94,6 |
| 0805 10 20 | AR | 27,1 |
| BR | 41,5 |
| CL | 30,5 |
| MA | 56,3 |
| TR | 61,0 |
| ZA | 56,4 |
| ZZ | 45,5 |
| 0805 20 10 | MA | 65,2 |
| TR | 79,7 |
| ZZ | 72,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 87,9 |
| TR | 83,9 |
| ZZ | 85,9 |
| 0805 50 10 | TR | 49,9 |
| ZZ | 49,9 |
| 0808 10 80 | CA | 109,9 |
| CL | 90,0 |
| US | 117,1 |
| ZA | 80,2 |
| ZZ | 99,3 |
| 0808 20 50 | CN | 70,9 |
| ZZ | 70,9 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

58,0

MA

66,8

TN

79,2

TR

95,8

ZZ

75,0

0707 00 05

EG

170,1

TR

157,0

ZZ

163,6

0709 90 70

MA

41,9

TR

147,3

ZZ

94,6

0805 10 20

AR

27,1

BR

41,5

CL

30,5

MA

56,3

TR

61,0

ZA

56,4

ZZ

45,5

0805 20 10

MA

65,2

TR

79,7

ZZ

72,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

87,9

TR

83,9

ZZ

85,9

0805 50 10

TR

49,9

ZZ

49,9

0808 10 80

CA

109,9

CL

90,0

US

117,1

ZA

80,2

ZZ

99,3

0808 20 50

CN

70,9

ZZ

70,9

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 15.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/8

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1308/2011,

annettu 14 päivänä joulukuuta 2011,

unionin markkinoilla alennetulla ylijäämämaksulla myytävien, kiintiön ulkopuolisen sokerin käytettävissä olevien määrien jakokertoimen vahvistamisesta, lisähakemusten hylkäämisestä ja hakemusten jättämisjakson lopettamisesta markkinointivuonna 2011/2012

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon poikkeuksellisista toimenpiteistä kiintiön ulkopuolisen sokerin ja isoglukoosin alennetulla ylijäämämaksulla unionin markkinoille saattamisen osalta markkinointivuoden 2011/2012 aikana 30 päivänä marraskuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1240/2011 (2) ja erityisesti sen 5 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kiintiön ulkopuolista sokeria koskevien, 4 päivän joulukuuta 2011 ja 7 päivän joulukuuta 2011 välisenä aikana jätettyjen ja komissiolle ilmoitettujen todistushakemusten kattamat määrät ylittävät täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1240/2011 1 artiklassa vahvistetun enimmäismäärän. |
| --- | --- |

(1)

Kiintiön ulkopuolista sokeria koskevien, 4 päivän joulukuuta 2011 ja 7 päivän joulukuuta 2011 välisenä aikana jätettyjen ja komissiolle ilmoitettujen todistushakemusten kattamat määrät ylittävät täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1240/2011 1 artiklassa vahvistetun enimmäismäärän.

| (2) | Sen vuoksi on täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1240/2011 5 artiklan mukaisesti vahvistettava jakokerroin, jota jäsenvaltioiden on sovellettava kunkin ilmoitetun todistushakemuksen kattamiin määriin, hylättävä hakemukset, joita ei ole vielä ilmoitettu ja lopetettava hakemusten jättämisjaksot. |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi on täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1240/2011 5 artiklan mukaisesti vahvistettava jakokerroin, jota jäsenvaltioiden on sovellettava kunkin ilmoitetun todistushakemuksen kattamiin määriin, hylättävä hakemukset, joita ei ole vielä ilmoitettu ja lopetettava hakemusten jättämisjaksot.

| (3) | Jotta voitaisiin toimia ennen haettujen todistusten myöntämistä, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(3)

Jotta voitaisiin toimia ennen haettujen todistusten myöntämistä, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön ulkopuolista sokeria koskevien, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1240/2011 mukaisesti 4 päivän joulukuuta 2011 ja 7 päivän joulukuuta 2011 välisenä aikana jätettyjen ja komissiolle ilmoitettujen todistushakemusten kattamat määrät kerrotaan jakokertoimella, jonka suuruus on 21,680216 prosenttia.

Hylätään todistushakemukset, jotka on jätetty 8 päivänä joulukuuta 2011 ja 15 päivänä joulukuuta 2011 välisenä aikana.

Lopetetaan todistushakemusten jättämisjaksot 15 päivänä joulukuuta 2011 alkaen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 318, 1.12.2011, s. 9.

2

---

| 15.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/9

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1309/2011,

annettu 14 päivänä joulukuuta 2011,

unionin markkinoilla alennetulla ylijäämämaksulla myytävien, kiintiön ulkopuolisen isoglukoosin käytettävissä olevien määrien jakokertoimen vahvistamisesta, lisähakemusten hylkäämisestä ja hakemusten jättämisjakson lopettamisesta markkinointivuonna 2011/2012

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon poikkeuksellisista toimenpiteistä kiintiön ulkopuolisen sokerin ja isoglukoosin alennetulla ylijäämämaksulla unionin markkinoille saattamisen osalta markkinointivuoden 2011/2012 aikana 30 päivänä marraskuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1240/2011 (2) ja erityisesti sen 5 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kiintiön ulkopuolista isoglukoosia koskevien, 4 päivän joulukuuta 2011 ja 7 päivän joulukuuta 2011 välisenä aikana jätettyjen ja komissiolle ilmoitettujen todistushakemusten kattamat määrät ylittävät täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1240/2011 1 artiklassa vahvistetun enimmäismäärän. |
| --- | --- |

(1)

Kiintiön ulkopuolista isoglukoosia koskevien, 4 päivän joulukuuta 2011 ja 7 päivän joulukuuta 2011 välisenä aikana jätettyjen ja komissiolle ilmoitettujen todistushakemusten kattamat määrät ylittävät täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1240/2011 1 artiklassa vahvistetun enimmäismäärän.

| (2) | Sen vuoksi on täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1240/2011 5 artiklan mukaisesti vahvistettava jakokerroin, jota jäsenvaltioiden on sovellettava kunkin ilmoitetun todistushakemuksen kattamiin määriin, hylättävä hakemukset, joita ei ole vielä ilmoitettu ja lopetettava hakemusten jättämisjaksot. |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi on täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1240/2011 5 artiklan mukaisesti vahvistettava jakokerroin, jota jäsenvaltioiden on sovellettava kunkin ilmoitetun todistushakemuksen kattamiin määriin, hylättävä hakemukset, joita ei ole vielä ilmoitettu ja lopetettava hakemusten jättämisjaksot.

| (3) | Jotta voitaisiin toimia ennen haettujen todistusten myöntämistä, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(3)

Jotta voitaisiin toimia ennen haettujen todistusten myöntämistä, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön ulkopuolista isoglukoosia koskevien, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1240/2011 mukaisesti 4 päivän joulukuuta 2011 ja 7 päivän joulukuuta 2011 välisenä aikana jätettyjen ja komissiolle ilmoitettujen todistushakemusten kattamat määrät kerrotaan jakokertoimella, jonka suuruus on 99,290780 prosenttia.

Hylätään todistushakemukset, jotka on jätetty 8 päivän joulukuuta 2011 ja 15 päivän joulukuuta 2011 välisenä aikana.

Lopetetaan todistushakemusten jättämisjaksot 15 päivästä joulukuuta 2011 alkaen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 318, 1.12.2011, s. 9.

2

---

PÄÄTÖKSET

| 15.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/10

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS BiH/18/2011,

annettu 2 päivänä joulukuuta 2011,

Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä

(2011/836/YUTP)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan kolmannen kohdan,

ottaa huomioon Euroopan unionin sotilasoperaatiosta Bosnia ja Hertsegovinassa 12 päivänä heinäkuuta 2004 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2004/570/YUTP (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisen toiminnan 2004/570/YUTP 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti neuvosto on valtuuttanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PKT) tekemään päätökset EU-joukkojen komentajan nimittämisestä. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisen toiminnan 2004/570/YUTP 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti neuvosto on valtuuttanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PKT) tekemään päätökset EU-joukkojen komentajan nimittämisestä.

| (2) | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea nimitti päätöksellä 2009/836/YUTP (2) kenraalimajuri Bernhard BAIRin Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation EU:n joukkojen komentajaksi. |
| --- | --- |

(2)

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea nimitti päätöksellä 2009/836/YUTP (2) kenraalimajuri Bernhard BAIRin Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation EU:n joukkojen komentajaksi.

| (3) | EU-operaation komentaja on suosittanut, että prikaatikenraali Robert BRIEGER nimitettäisiin Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation uudeksi EU:n joukkojen komentajaksi. |
| --- | --- |

(3)

EU-operaation komentaja on suosittanut, että prikaatikenraali Robert BRIEGER nimitettäisiin Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation uudeksi EU:n joukkojen komentajaksi.

| (4) | Euroopan unionin sotilaskomitea on tukenut suositusta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan unionin sotilaskomitea on tukenut suositusta.

| (5) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan (N:o 22) 5 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan (N:o 22) 5 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla.

| (6) | Kööpenhaminassa 12 ja 13 päivänä joulukuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi julkilausuman, jossa todetaan, että Berliini plus -järjestelyt ja niiden täytäntöönpano koskevat ainoastaan niitä jäsenvaltioita, jotka ovat myös joko Naton jäseniä tai rauhankumppanuuden osapuolia ja jotka ovat näin ollen tehneet kahdenvälisiä turvallisuussopimuksia Naton kanssa, |
| --- | --- |

(6)

Kööpenhaminassa 12 ja 13 päivänä joulukuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi julkilausuman, jossa todetaan, että Berliini plus -järjestelyt ja niiden täytäntöönpano koskevat ainoastaan niitä jäsenvaltioita, jotka ovat myös joko Naton jäseniä tai rauhankumppanuuden osapuolia ja jotka ovat näin ollen tehneet kahdenvälisiä turvallisuussopimuksia Naton kanssa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Prikaatikenraali Robert BRIEGER nimitetään Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation EU:n joukkojen komentajaksi.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 6 päivänä joulukuuta 2011.

Tehty Brysselissä 2 päivänä joulukuuta 2011.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

O. SKOOG

---

(1)  EUVL L 252, 28.7.2004, s. 10.

1

(2)  EUVL L 299, 14.11.2009, s. 17.

2

---

| 15.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/11

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 12 päivänä joulukuuta 2011,

maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta ja Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) sekä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) maksettavien jäsenvaltioiden tiettyjen menojen jättämisestä Euroopan unionin rahoituksen ulkopuolelle annetun päätöksen 2010/399/EU oikaisemisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 9130)

(Ainoastaan sloveeninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2011/837/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 (2) ja erityisesti sen 31 artiklan,

on kuullut maatalousrahastojen komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio jätti päätöksellä 2010/399/EU (3) Euroopan unionin rahoituksen ulkopuolelle Slovenian osalta 2 280 860,00 euroa, jotka liittyivät maaseudun kehittämistoimenpiteiden puitteissa maatalouden ympäristötoimenpiteisiin ja epäsuotuisiin alueisiin ja koskivat määriä, joita ei ollut peritty tuensaajilta takaisin 23 päivänä kesäkuuta 2009. Edellä mainittu luku perustuu Slovenian komissiolle toimittamiin tietoihin. Slovenialle annettiin tiedoksi, että mainittujen määrien takaisinperintää 23 päivän kesäkuuta 2009 jälkeen ei tarvitse ilmoittaa komissiolle, joka ei niitä myöskään korvaa. |
| --- | --- |

(1)

Komissio jätti päätöksellä 2010/399/EU (3) Euroopan unionin rahoituksen ulkopuolelle Slovenian osalta 2 280 860,00 euroa, jotka liittyivät maaseudun kehittämistoimenpiteiden puitteissa maatalouden ympäristötoimenpiteisiin ja epäsuotuisiin alueisiin ja koskivat määriä, joita ei ollut peritty tuensaajilta takaisin 23 päivänä kesäkuuta 2009. Edellä mainittu luku perustuu Slovenian komissiolle toimittamiin tietoihin. Slovenialle annettiin tiedoksi, että mainittujen määrien takaisinperintää 23 päivän kesäkuuta 2009 jälkeen ei tarvitse ilmoittaa komissiolle, joka ei niitä myöskään korvaa.

| (2) | Kun Slovenia toimitti Euroopan komissiolle siirtymäaikana toteutettavien maaseudun kehittämisohjelmien päättämisen yhteydessä lopullisen menoilmoituksen ja loppumaksupyynnön, se virheellisesti sisällytti niihin takaisinperityt määrät, joiden osalta tehtiin lopullisissa ilmoituksissa edellä mainittu rahoitusoikaisu. Slovenian ilmoittamien määrien perusteella tehtiin päätös 2009/984/EU (4) Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR) rahoitettavien, siirtymäaikana toteutettavien maaseudun kehittämisohjelmien päättämisen yhteydessä Tšekille, Unkarille ja Slovenialle maksettavasta tai niiltä perittävästä loppumaksusta. |
| --- | --- |

(2)

Kun Slovenia toimitti Euroopan komissiolle siirtymäaikana toteutettavien maaseudun kehittämisohjelmien päättämisen yhteydessä lopullisen menoilmoituksen ja loppumaksupyynnön, se virheellisesti sisällytti niihin takaisinperityt määrät, joiden osalta tehtiin lopullisissa ilmoituksissa edellä mainittu rahoitusoikaisu. Slovenian ilmoittamien määrien perusteella tehtiin päätös 2009/984/EU (4) Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR) rahoitettavien, siirtymäaikana toteutettavien maaseudun kehittämisohjelmien päättämisen yhteydessä Tšekille, Unkarille ja Slovenialle maksettavasta tai niiltä perittävästä loppumaksusta.

| (3) | Saatuaan päätöksen 2010/399/EY mukaista oikaisua koskevan perintämääräyksen Slovenia ilmoitti komissiolle, että osa oikaisusta oli jo vähennetty päätöksessä 2009/984/EU. Perusteellisen analyysin jälkeen ja Slovenian maksajaviraston todentamisviranomaisen vakuutuksen perusteella päällekkäiseksi määräksi vahvistettiin 2 170 331,88 euroa. |
| --- | --- |

(3)

Saatuaan päätöksen 2010/399/EY mukaista oikaisua koskevan perintämääräyksen Slovenia ilmoitti komissiolle, että osa oikaisusta oli jo vähennetty päätöksessä 2009/984/EU. Perusteellisen analyysin jälkeen ja Slovenian maksajaviraston todentamisviranomaisen vakuutuksen perusteella päällekkäiseksi määräksi vahvistettiin 2 170 331,88 euroa.

| (4) | Sen vuoksi Slovenian kuuluu suorittaa komissiolle päätöksen 2010/399/EU mukaisen 2 280 860 euron suuruisen alkuperäisen oikaisun ja päätöksessä 2009/984/EU esitetyn 2 170 331,88 euron suuruisen takaisinperityn määrän välinen erotus. Kyseinen erotus on 110 528,12 euroa. Alkuperäinen perintämääräys korvataan uudella perintämääräyksellä 110 528,12 euron määrälle. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi Slovenian kuuluu suorittaa komissiolle päätöksen 2010/399/EU mukaisen 2 280 860 euron suuruisen alkuperäisen oikaisun ja päätöksessä 2009/984/EU esitetyn 2 170 331,88 euron suuruisen takaisinperityn määrän välinen erotus. Kyseinen erotus on 110 528,12 euroa. Alkuperäinen perintämääräys korvataan uudella perintämääräyksellä 110 528,12 euron määrälle.

| (5) | Sen vuoksi päätöstä 2010/399/EY olisi oikaistava, |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi päätöstä 2010/399/EY olisi oikaistava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan kaikki Sloveniaa koskevat kohdat päätöksen 2010/399/EU liitteessä tämän päätöksen liitteessä olevilla kohdilla.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Slovenian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 12 päivänä joulukuuta 2011.

Komission puolesta

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 103.

1

(2)  EUVL L 209, 11.8.2005, s. 1.

2

(3)  EUVL L 184, 17.7.2010, s. 6.

3

(4)  EUVL L 338, 19.12.2009, s. 95.

4

---

LIITE

ALAMONENTTI 6500

| JV | Toimenpide | VHV | Peruste | Oikaisun tyyppi | % | Valuutta | Määrä | Vähennykset | Rahoitusvaikutus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SI | Maaseudun kehittäminen - Siirtymäkauden tukiväline | 2005 | Todentamis- ja takaisinperintämenettelyjen viivästynyt soveltaminen | yksittäinen | | EUR | –1 354 253,00 | –1 263 363,80 | –90 889,20 |
| SI | Maaseudun kehittäminen - Siirtymäkauden tukiväline | 2006 | Todentamis- ja takaisinperintämenettelyjen viivästynyt soveltaminen | yksittäinen | | EUR | – 926 607,00 | – 906 968,08 | –19 638,92 |
| SI yht. | –2 280 860,00 | –2 170 331,88 | – 110 528,12 |

JV

Toimenpide

VHV

Peruste

Oikaisun tyyppi

%

Valuutta

Määrä

Vähennykset

Rahoitusvaikutus

SI

Maaseudun kehittäminen - Siirtymäkauden tukiväline

2005

Todentamis- ja takaisinperintämenettelyjen viivästynyt soveltaminen

yksittäinen

EUR

–1 354 253,00

–1 263 363,80

–90 889,20

SI

Maaseudun kehittäminen - Siirtymäkauden tukiväline

2006

Todentamis- ja takaisinperintämenettelyjen viivästynyt soveltaminen

yksittäinen

EUR

– 926 607,00

– 906 968,08

–19 638,92

SI yht.

–2 280 860,00

–2 170 331,88

– 110 528,12

---

| 15.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/13

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 13 päivänä joulukuuta 2011,

eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa tehdyn päätöksen 2008/855/EY muuttamisesta soveltamisajan osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 9128)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/838/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon sisämarkkinoiden toteuttamista varten eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa 3 päivänä marraskuuta 2008 tehdyssä komission päätöksessä 2008/855/EY (3) säädetään tietyistä klassisen sikaruton torjuntatoimenpiteistä, jotka ovat sovellettavissa päätöksessä olevassa liitteessä esitetyissä jäsenvaltioissa tai niiden alueilla. |
| --- | --- |

(1)

Eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa 3 päivänä marraskuuta 2008 tehdyssä komission päätöksessä 2008/855/EY (3) säädetään tietyistä klassisen sikaruton torjuntatoimenpiteistä, jotka ovat sovellettavissa päätöksessä olevassa liitteessä esitetyissä jäsenvaltioissa tai niiden alueilla.

| (2) | Päätöstä 2008/855/EY sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2011. Kun otetaan huomioon tautitilanne, erityisesti villisikojen osalta, tietyillä Bulgarian, Saksan, Unkarin ja Romanian alueilla, on aiheellista jatkaa päätöksen soveltamisaikaa 31 päivään joulukuuta 2013. |
| --- | --- |

(2)

Päätöstä 2008/855/EY sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2011. Kun otetaan huomioon tautitilanne, erityisesti villisikojen osalta, tietyillä Bulgarian, Saksan, Unkarin ja Romanian alueilla, on aiheellista jatkaa päätöksen soveltamisaikaa 31 päivään joulukuuta 2013.

| (3) | Sen vuoksi päätöstä 2008/855/EY olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi päätöstä 2008/855/EY olisi muutettava.

| (4) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2008/855/EY 15 artiklassa päivämäärä ”31 päivään joulukuuta 2011” päivämäärällä ”31 päivään joulukuuta 2013”.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 2011.

Komission puolesta

John DALLI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  EYVL L 302, 13.11.2008, s. 19.

3

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 15.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/14

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 532/09/KOL,

tehty 16 päivänä joulukuuta 2009,

valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 76. kerran lisäämällä niihin epäedullisessa asemassa oleville ja alentuneesti työkykyisille työntekijöille työllistämiseen myönnettävän yksittäistä ilmoitusta edellyttävän valtiontuen soveltuvuuden arviointia koskeva uusi luku

EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN (1), joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (2) ja erityisesti sen 61–63 artiklan sekä pöytäkirjan 26,

OTTAA HUOMIOON EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta (3) ja erityisesti sen 24 artiklan ja 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan,

PALAUTTAA MIELEEN valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt, jotka se hyväksyi 19 päivänä tammikuuta 1994 (4),

Sekä katsoo seuraavaa:

Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla valvontaviranomainen varmistaa ETA-sopimuksen valtiontukea koskevien määräysten soveltamisen.

Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos kyseisessä sopimuksessa taikka valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena.

Euroopan komissio antoi 11 päivänä elokuuta 2009 tiedonannon (5) perusteista epäedullisessa asemassa oleville ja alentuneesti työkykyisille työntekijöille työllistämiseen myönnettävän yksittäistä ilmoitusta edellyttävän valtiontuen soveltuvuuden arvioimiseksi.

Kyseinen tiedonanto on merkityksellinen myös Euroopan talousalueen kannalta.

Euroopan talousalueen valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on varmistettava koko Euroopan talousalueella.

ETA-sopimuksen liitteen XV lopussa olevan luvun ”Yleistä” II kohdan mukaan valvontaviranomaisen on komissiota kuultuaan annettava säädökset, jotka vastaavat komission antamia säädöksiä.

Valvontaviranomainen on kuullut Euroopan komissiota 27 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä (asia nro 538332) ja EFTA-valtioita 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä (asiat nro 5333819, 533835 ja 533836),

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan valtiontuen suuntaviivoja lisäämällä niihin uusi luku perusteista epäedullisessa asemassa oleville ja alentuneesti työkykyisille työntekijöille työllistämiseen myönnettävän yksittäistä ilmoitusta edellyttävän valtiontuen soveltuvuuden arvioimiseksi. Uusi luku on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2009.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Per SANDERUD

Puheenjohtaja

Kristján Andri STEFÁNSSON

Kollegion jäsen

---

(1)  Jäljempänä ’valvontaviranomainen’.

1

(2)  Jäljempänä ’ETA-sopimus’.

2

(3)  Jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’.

3

(4)  Suuntaviivat ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan sekä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan soveltamista ja tulkitsemista varten, valvontaviranomainen hyväksynyt ja antanut 19 päivänä tammikuuta 1994, julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EYVL L 231, 3.9.1994, s. 1) ja ETA-täydennysosassa N:o 32, 3.9.1994, s. 1 (jäljempänä ’valtiontuen suuntaviivat’). Valtiontuen suuntaviivojen päivitetty versio on saatavilla valvontaviranomaisen Internet-sivuilla: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

4

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(5)  EUVL C 188, 11.8.2009, s. 6.

5

---

LIITE

PERUSTEISTA EPÄEDULLISESSA ASEMASSA OLEVILLE JA ALENTUNEESTI TYÖKYKYISILLE TYÖNTEKIJÖILLE TYÖLLISTÄMISEEN MYÖNNETTÄVÄN YKSITTÄISTÄ ILMOITUSTA EDELLYTTÄVÄN VALTIONTUEN SOVELTUVUUDEN ARVIOIMISEKSI
   (1)

1.   Johdanto

| 1. | Työllisyyden ja sosiaalipolitiikan edistäminen kuuluvat ETA-sopimuksen ja EFTA-valtioiden tavoitteisiin (2). Työttömyys, ja erityisesti tiettyjen työntekijäryhmien rakenteellinen työttömyys, on edelleen ongelma joissakin EFTA-valtioissa. Valtiontuki palkkakustannuksiin, joilla tarkoitetaan tuensaajan todella maksamaa kokonaissummaa kyseisen työpaikan osalta, koostuu a) bruttopalkasta ennen veroja, b) pakollisista maksuista, kuten sosiaaliturvamaksuista ja c) lasten ja vanhempien hoitokustannuksista (palkkatuki), voi tarjota yrityksille lisäkannustimia työllistää enemmän epäedullisessa asemassa olevia ja alentuneesti työkykyisiä työntekijöitä. Tällaisen tuen tavoitteena on edistää kohderyhmiin kuuluvien työntekijöiden työllistämistä. |
| --- | --- |

1.

Työllisyyden ja sosiaalipolitiikan edistäminen kuuluvat ETA-sopimuksen ja EFTA-valtioiden tavoitteisiin (2). Työttömyys, ja erityisesti tiettyjen työntekijäryhmien rakenteellinen työttömyys, on edelleen ongelma joissakin EFTA-valtioissa. Valtiontuki palkkakustannuksiin, joilla tarkoitetaan tuensaajan todella maksamaa kokonaissummaa kyseisen työpaikan osalta, koostuu a) bruttopalkasta ennen veroja, b) pakollisista maksuista, kuten sosiaaliturvamaksuista ja c) lasten ja vanhempien hoitokustannuksista (palkkatuki), voi tarjota yrityksille lisäkannustimia työllistää enemmän epäedullisessa asemassa olevia ja alentuneesti työkykyisiä työntekijöitä. Tällaisen tuen tavoitteena on edistää kohderyhmiin kuuluvien työntekijöiden työllistämistä.

| 2. | Tässä luvussa annetaan ohjeita niistä arviointiperusteista, joita EFTAn valvontaviranomainen (jäljempänä ’valvontaviranomainen’) soveltaa palkkatuen muodossa myönnettävään valtiontukeen, josta pitää ilmoittaa erikseen ETA-sopimuksen liitteen XV 1j kohdassa tarkoitetun säädöksen 6 artiklan 1 kohdan h alakohdan mukaisesti (komission asetus (EY) N:o 800/2008, annettu 6 päivänä elokuuta 2008, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (yleinen ryhmäpoikkeusasetus)) (3), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimukseen sen pöytäkirjalla 1 (4) (jäljempänä ’yleinen ryhmäpoikkeusasetus’). Näillä ohjeilla pyritään komission perustelujen läpinäkyvyyteen ennakoitavuuden ja oikeusvarmuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

2.

Tässä luvussa annetaan ohjeita niistä arviointiperusteista, joita EFTAn valvontaviranomainen (jäljempänä ’valvontaviranomainen’) soveltaa palkkatuen muodossa myönnettävään valtiontukeen, josta pitää ilmoittaa erikseen ETA-sopimuksen liitteen XV 1j kohdassa tarkoitetun säädöksen 6 artiklan 1 kohdan h alakohdan mukaisesti (komission asetus (EY) N:o 800/2008, annettu 6 päivänä elokuuta 2008, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (yleinen ryhmäpoikkeusasetus)) (3), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimukseen sen pöytäkirjalla 1 (4) (jäljempänä ’yleinen ryhmäpoikkeusasetus’). Näillä ohjeilla pyritään komission perustelujen läpinäkyvyyteen ennakoitavuuden ja oikeusvarmuuden varmistamiseksi.

| 3. | Näitä ohjeita sovelletaan palkkatukena myönnettävään valtiontukeen epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämiseksi yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 2 artiklan 18, 19 ja 20 alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Näitä ohjeita on sovellettava kaikkiin yksittäisiin toimenpiteisiin, jos epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden työllistämiseen tarkoitetun tuen avustusekvivalentti on yli 5 miljoonaa euroa vuodessa yritystä kohden ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämiseen tarkoitetun tuen avustusekvivalentti yli 10 miljoonaa euroa vuodessa yritystä kohden (5). |
| --- | --- |

3.

Näitä ohjeita sovelletaan palkkatukena myönnettävään valtiontukeen epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämiseksi yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 2 artiklan 18, 19 ja 20 alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Näitä ohjeita on sovellettava kaikkiin yksittäisiin toimenpiteisiin, jos epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden työllistämiseen tarkoitetun tuen avustusekvivalentti on yli 5 miljoonaa euroa vuodessa yritystä kohden ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämiseen tarkoitetun tuen avustusekvivalentti yli 10 miljoonaa euroa vuodessa yritystä kohden (5).

| 4. | Näissä ohjeissa määriteltyjä perusteita ei sovelleta mekaanisesti, vaan valvontaviranomainen toteuttaa arvioinnin suhteessa kilpailun vääristymisen riskiin. Riskin perusteella määräytyy myös se, millaisia tietoja valvontaviranomainen edellyttää. Analyysin kattavuus riippuu asian luonteesta. |
| --- | --- |

4.

Näissä ohjeissa määriteltyjä perusteita ei sovelleta mekaanisesti, vaan valvontaviranomainen toteuttaa arvioinnin suhteessa kilpailun vääristymisen riskiin. Riskin perusteella määräytyy myös se, millaisia tietoja valvontaviranomainen edellyttää. Analyysin kattavuus riippuu asian luonteesta.

2.   Tuen myönteiset vaikutukset

2.1   Yhteisen edun mukainen oikeudenmukaisuustavoite

| 5. | Tiettyjen työntekijäryhmien on erityisen hankala löytää töitä, koska työnantajat pitävät heitä vähemmän tuottavina tai niillä on ennakkoluuloja tällaisia työntekijöitä kohtaan. Tällainen kuviteltu tai todellinen alhaisempi tuottavuus voi johtua viimeaikaisen työkokemuksen puutteesta (esimerkiksi nuoret työntekijät tai pitkäaikaistyöttömät) tai pysyvästä rajoitteesta. Heidän kuvitellun tai todellisen alhaisemman tuottavuutensa takia työntekijät jäävät todennäköisesti työmarkkinoiden ulkopuolelle, jollei työnantajille anneta korvausta heidän työllistämisestään. |
| --- | --- |

5.

Tiettyjen työntekijäryhmien on erityisen hankala löytää töitä, koska työnantajat pitävät heitä vähemmän tuottavina tai niillä on ennakkoluuloja tällaisia työntekijöitä kohtaan. Tällainen kuviteltu tai todellinen alhaisempi tuottavuus voi johtua viimeaikaisen työkokemuksen puutteesta (esimerkiksi nuoret työntekijät tai pitkäaikaistyöttömät) tai pysyvästä rajoitteesta. Heidän kuvitellun tai todellisen alhaisemman tuottavuutensa takia työntekijät jäävät todennäköisesti työmarkkinoiden ulkopuolelle, jollei työnantajille anneta korvausta heidän työllistämisestään.

| 6. | Kaikkien työntekijäryhmien integroiminen työmarkkinoille on yhteiskunnallisesti toivottavaa. Tämä edellyttää sitä, että tietty osuus kansantulosta voidaan jakaa uudelleen tietyille työntekijäryhmille. Valtiontuella voidaan helpottaa epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden pääsyä työmarkkinoille tai niillä pysymistä, sillä valtiontuella katetaan heidän kuvitellusta tai todellisesta alhaisemmasta tuottavuudestaan aiheutuvat ylimääräiset kustannukset. |
| --- | --- |

6.

Kaikkien työntekijäryhmien integroiminen työmarkkinoille on yhteiskunnallisesti toivottavaa. Tämä edellyttää sitä, että tietty osuus kansantulosta voidaan jakaa uudelleen tietyille työntekijäryhmille. Valtiontuella voidaan helpottaa epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden pääsyä työmarkkinoille tai niillä pysymistä, sillä valtiontuella katetaan heidän kuvitellusta tai todellisesta alhaisemmasta tuottavuudestaan aiheutuvat ylimääräiset kustannukset.

| 7. | EFTA-valtioiden olisi osoitettava, että tuki kohdistuu yhteisen edun tavoitteeseen. Komissio kiinnittää analyysissaan huomiota muun muassa seuraaviin tekijöihin:






  a) | toimenpiteen kohteena olevat työntekijäryhmät ja työntekijöiden määrä; |
| --- | --- | --- |

7.

EFTA-valtioiden olisi osoitettava, että tuki kohdistuu yhteisen edun tavoitteeseen. Komissio kiinnittää analyysissaan huomiota muun muassa seuraaviin tekijöihin:

a)

toimenpiteen kohteena olevat työntekijäryhmät ja työntekijöiden määrä;

| b) | toimenpiteen kohteena olevien työntekijäryhmien työllisyysaste kansallisella ja/tai alueellisella tasolla ja kyseessä olevassa yrityksessä tai kyseessä olevissa yrityksissä; |
| --- | --- |

b)

toimenpiteen kohteena olevien työntekijäryhmien työllisyysaste kansallisella ja/tai alueellisella tasolla ja kyseessä olevassa yrityksessä tai kyseessä olevissa yrityksissä;

| c) | toimenpiteen kohteena olevien työntekijäryhmien työttömyysaste kansallisella ja/tai alueellisella tasolla; |
| --- | --- |

c)

toimenpiteen kohteena olevien työntekijäryhmien työttömyysaste kansallisella ja/tai alueellisella tasolla;

| d) | alentuneesti työkykyisten ja epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden ryhmiin kuuluvat erityisen syrjäytyneessä asemassa olevat alaryhmät. |
| --- | --- |

d)

alentuneesti työkykyisten ja epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden ryhmiin kuuluvat erityisen syrjäytyneessä asemassa olevat alaryhmät.

2.2   Valtiontuki tarkoituksenmukaisena välineenä

| 8. | Palkkatuen muodossa myönnettävä valtiontuki ei ole ainoa jäsenvaltioiden käytettävissä oleva väline, jolla voidaan tukea epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistymistä. EFTA-valtiot voivat myös käyttää yleisiä toimenpiteitä, joita ovat esimerkiksi työhön kohdistuvan verotuksen ja sosiaalikulujen alentaminen, koulutusinvestointien edistäminen, ohjaus- ja neuvontapalvelujen tarjoaminen, työttömien yleinen avustaminen ja koulutus sekä työlainsäädännön kehittäminen. |
| --- | --- |

8.

Palkkatuen muodossa myönnettävä valtiontuki ei ole ainoa jäsenvaltioiden käytettävissä oleva väline, jolla voidaan tukea epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistymistä. EFTA-valtiot voivat myös käyttää yleisiä toimenpiteitä, joita ovat esimerkiksi työhön kohdistuvan verotuksen ja sosiaalikulujen alentaminen, koulutusinvestointien edistäminen, ohjaus- ja neuvontapalvelujen tarjoaminen, työttömien yleinen avustaminen ja koulutus sekä työlainsäädännön kehittäminen.

| 9. | Jos EFTA-valtiot ovat harkinneet muita toimintamalleja ja joiden osalta tietylle yritykselle myönnettävän valtiontuen kaltaisen valikoivan välineen edut on määritetty, kyseisiä toimenpiteitä pidetään asianmukaisena välineenä. Komissio ottaa erityisesti huomioon EFTA-valtion ehdotetusta toimenpiteestä mahdollisesti laatiman vaikutustenarvioinnin. |
| --- | --- |

9.

Jos EFTA-valtiot ovat harkinneet muita toimintamalleja ja joiden osalta tietylle yritykselle myönnettävän valtiontuen kaltaisen valikoivan välineen edut on määritetty, kyseisiä toimenpiteitä pidetään asianmukaisena välineenä. Komissio ottaa erityisesti huomioon EFTA-valtion ehdotetusta toimenpiteestä mahdollisesti laatiman vaikutustenarvioinnin.

2.3   Tuen kannustava vaikutus ja välttämättömyys

| 10. | Tuensaajan on muutettava käyttäytymistään epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämiseen myönnettävän valtiontuen johdosta ja lisättävä yrityksessään työskentelevien epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden nettomäärää. Uusia epäedullisessa asemassa olevia tai alentuneesti työkykyisiä työntekijöitä olisi palkattava ainoastaan vasta perustettuihin toimiin tai toimiin, jotka ovat vapautuneet vapaaehtoisen poistuman, työkyvyttömyyden, iästä johtuvan eläkkeelle siirtymisen, vapaaehtoisen työajan lyhentämisen tai työntekijän virheestä johtuvan laillisen erottamisen vuoksi. Irtisanomisen seurauksena vapautuneita toimia ei saa täyttää tuettavilla epäedullisessa asemassa olevilla tai alentuneesti työkykyisillä työntekijöillä. Sen vuoksi valtiontukea ei saa käyttää sellaisten tuettujen työntekijöiden korvaamiseen, joista yritys ei enää saa tukea ja jotka on sen seurauksena irtisanottu. |
| --- | --- |

10.

Tuensaajan on muutettava käyttäytymistään epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämiseen myönnettävän valtiontuen johdosta ja lisättävä yrityksessään työskentelevien epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden nettomäärää. Uusia epäedullisessa asemassa olevia tai alentuneesti työkykyisiä työntekijöitä olisi palkattava ainoastaan vasta perustettuihin toimiin tai toimiin, jotka ovat vapautuneet vapaaehtoisen poistuman, työkyvyttömyyden, iästä johtuvan eläkkeelle siirtymisen, vapaaehtoisen työajan lyhentämisen tai työntekijän virheestä johtuvan laillisen erottamisen vuoksi. Irtisanomisen seurauksena vapautuneita toimia ei saa täyttää tuettavilla epäedullisessa asemassa olevilla tai alentuneesti työkykyisillä työntekijöillä. Sen vuoksi valtiontukea ei saa käyttää sellaisten tuettujen työntekijöiden korvaamiseen, joista yritys ei enää saa tukea ja jotka on sen seurauksena irtisanottu.

| 11. | EFTA-valtioiden olisi osoitettava komissiolle, että tukeen liittyy kannustava vaikutus ja että tuki on välttämätöntä. Tuensaajan on ensin toimitettava tukihakemus kyseiselle EFTA-valtiolle ennen kohderyhmien työllistämistä. EFTA-valtion on puolestaan osoitettava, että palkkatukea maksetaan epäedullisessa asemassa olevasta tai alentuneesti työkykyisestä työntekijästä sellaiselle yritykselle, joka ei olisi palkannut työntekijää ilman tukea. |
| --- | --- |

11.

EFTA-valtioiden olisi osoitettava komissiolle, että tukeen liittyy kannustava vaikutus ja että tuki on välttämätöntä. Tuensaajan on ensin toimitettava tukihakemus kyseiselle EFTA-valtiolle ennen kohderyhmien työllistämistä. EFTA-valtion on puolestaan osoitettava, että palkkatukea maksetaan epäedullisessa asemassa olevasta tai alentuneesti työkykyisestä työntekijästä sellaiselle yritykselle, joka ei olisi palkannut työntekijää ilman tukea.

| 12. | Valvontaviranomainen kiinnittää analyysissaan huomiota muun muassa seuraaviin tekijöihin:






  a) | työllistämiskustannuksia ja kohderyhmiin kuuluvia työntekijöitä koskevat tuensaajan sisäiset asiakirjat, joissa on esitetty tilanne tuen kanssa ja ilman tukea; |
| --- | --- | --- |

12.

Valvontaviranomainen kiinnittää analyysissaan huomiota muun muassa seuraaviin tekijöihin:

a)

työllistämiskustannuksia ja kohderyhmiin kuuluvia työntekijöitä koskevat tuensaajan sisäiset asiakirjat, joissa on esitetty tilanne tuen kanssa ja ilman tukea;

| b) | kyseisen yrityksen nykyisin tai aiemmin saamat palkkatuet: tukikelpoisten työntekijöiden ryhmät ja määrät; |
| --- | --- |

b)

kyseisen yrityksen nykyisin tai aiemmin saamat palkkatuet: tukikelpoisten työntekijöiden ryhmät ja määrät;

| c) | toimenpiteen kohteena olevien työntekijäryhmien tuottama vuotuinen liikevaihto. |
| --- | --- |

c)

toimenpiteen kohteena olevien työntekijäryhmien tuottama vuotuinen liikevaihto.

2.4   Tuen oikeasuhteisuus

| 13. | EFTA-valtion on osoitettava, että tuki on välttämätöntä ja että sen määrä on rajattu vähimmäismäärään tuen tavoitteen saavuttamiseksi.
  EFTA-valtioiden olisi esitettävä todisteet siitä, ettei tuen määrä ylitä tuen kohderyhmiin kuuluvien työntekijöiden työllistämisestä aiheutuvia ylimääräisiä nettokustannuksia verrattuna työntekijäryhmiin, jotka eivät ole epäedullisessa asemassa tai alentuneesti työkykyisiä, työllistämisestä aiheutuviin kustannuksiin (6).
  Missään tapauksessa tuki-intensiteetin ei pidä ylittää ryhmäpoikkeusasetuksen 40 (7) ja 41 (8) artiklassa määritettyjä tuen määriä. Tukikelpoiset kustannukset, joihin tuki-intensiteettejä sovelletaan, on laskettava ryhmäpoikkeusasetuksen 40 (9) ja 41 (10) artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

13.

EFTA-valtion on osoitettava, että tuki on välttämätöntä ja että sen määrä on rajattu vähimmäismäärään tuen tavoitteen saavuttamiseksi.

EFTA-valtioiden olisi esitettävä todisteet siitä, ettei tuen määrä ylitä tuen kohderyhmiin kuuluvien työntekijöiden työllistämisestä aiheutuvia ylimääräisiä nettokustannuksia verrattuna työntekijäryhmiin, jotka eivät ole epäedullisessa asemassa tai alentuneesti työkykyisiä, työllistämisestä aiheutuviin kustannuksiin (6).

Missään tapauksessa tuki-intensiteetin ei pidä ylittää ryhmäpoikkeusasetuksen 40 (7) ja 41 (8) artiklassa määritettyjä tuen määriä. Tukikelpoiset kustannukset, joihin tuki-intensiteettejä sovelletaan, on laskettava ryhmäpoikkeusasetuksen 40 (9) ja 41 (10) artiklan mukaisesti.

3.   Tuen kielteiset vaikutukset

| 14. | Jos tuki on oikeasuhteista tuen tavoitteen saavuttamiseksi, tuen kielteiset vaikutukset ovat todennäköisesti rajallisia ja kielteisten vaikutusten analysointi saattaa olla tarpeetonta. Vaikka tuki olisi tietylle yritykselle välttämätöntä ja oikeasuhteista kohderyhmiin kuuluvien työntekijöiden nettomäärän lisäämiseksi, tuki voi joissakin tapauksissa johtaa tuensaajan käyttäytymisen muuttumiseen tavalla, joka vääristää merkittävästi kilpailua. Tällaisissa tapauksissa valvontaviranomainen suorittaa kilpailun vääristymiä koskevan analyysin. Tuen aiheuttamien kilpailun vääristymien laajuus voi vaihdella tuen ominaispiirteiden ja vaikutusalaan kuuluvien markkinoiden ominaispiirteiden mukaan (11). |
| --- | --- |

14.

Jos tuki on oikeasuhteista tuen tavoitteen saavuttamiseksi, tuen kielteiset vaikutukset ovat todennäköisesti rajallisia ja kielteisten vaikutusten analysointi saattaa olla tarpeetonta. Vaikka tuki olisi tietylle yritykselle välttämätöntä ja oikeasuhteista kohderyhmiin kuuluvien työntekijöiden nettomäärän lisäämiseksi, tuki voi joissakin tapauksissa johtaa tuensaajan käyttäytymisen muuttumiseen tavalla, joka vääristää merkittävästi kilpailua. Tällaisissa tapauksissa valvontaviranomainen suorittaa kilpailun vääristymiä koskevan analyysin. Tuen aiheuttamien kilpailun vääristymien laajuus voi vaihdella tuen ominaispiirteiden ja vaikutusalaan kuuluvien markkinoiden ominaispiirteiden mukaan (11).

| 15. | Vääristymien todennäköisyyteen ja laajuuteen vaikuttavia tuen ominaispiirteitä ovat:






  a) | selektiivisyys; |
| --- | --- | --- |

15.

Vääristymien todennäköisyyteen ja laajuuteen vaikuttavia tuen ominaispiirteitä ovat:

a)

selektiivisyys;

| b) | tuen suuruus; |
| --- | --- |

b)

tuen suuruus;

| c) | tuen toistuvuus ja kesto; |
| --- | --- |

c)

tuen toistuvuus ja kesto;

| d) | tuen vaikutus yrityksen kustannuksiin. |
| --- | --- |

d)

tuen vaikutus yrityksen kustannuksiin.

| 16. | Esimerkiksi järjestelyllä, jolla yrityksiä kannustetaan yleisesti jäsenvaltiossa työllistämään enemmän epäedullisessa asemassa olevia tai alentuneesti työkykyisiä työntekijöitä, on todennäköisesti erilainen vaikutus markkinoihin kuin yksittäiselle yritykselle tapauskohtaisesti annetulla, tiettyihin työntekijäryhmiin kuuluvien työntekijöiden määrän lisäämiseen tarkoitetulla suurella tuella. Jälkimmäinen todennäköisesti vääristää kilpailua merkittävämmin, koska tuensaajan kilpailijoiden kilpailukyky heikkenee. Vääristyminen on jopa suurempaa, jos työvoimakustannukset muodostavat suuren osuuden tuensaajan liiketoiminnan kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

16.

Esimerkiksi järjestelyllä, jolla yrityksiä kannustetaan yleisesti jäsenvaltiossa työllistämään enemmän epäedullisessa asemassa olevia tai alentuneesti työkykyisiä työntekijöitä, on todennäköisesti erilainen vaikutus markkinoihin kuin yksittäiselle yritykselle tapauskohtaisesti annetulla, tiettyihin työntekijäryhmiin kuuluvien työntekijöiden määrän lisäämiseen tarkoitetulla suurella tuella. Jälkimmäinen todennäköisesti vääristää kilpailua merkittävämmin, koska tuensaajan kilpailijoiden kilpailukyky heikkenee. Vääristyminen on jopa suurempaa, jos työvoimakustannukset muodostavat suuren osuuden tuensaajan liiketoiminnan kokonaiskustannuksista.

| 17. | Markkinoiden ominaispiirteet voivat tarjota tarkemman käsityksen tuen todennäköisestä vaikutuksesta, ja valvontaviranomainen kiinnittää niitä arvioidessaan huomiota muun muassa seuraaviin seikkoihin:






  a) | markkinoiden rakenne; |
| --- | --- | --- |

17.

Markkinoiden ominaispiirteet voivat tarjota tarkemman käsityksen tuen todennäköisestä vaikutuksesta, ja valvontaviranomainen kiinnittää niitä arvioidessaan huomiota muun muassa seuraaviin seikkoihin:

a)

markkinoiden rakenne;

| b) | toimialan tai tuotannonalan ominaispiirteet; |
| --- | --- |

b)

toimialan tai tuotannonalan ominaispiirteet;

| c) | kansallisten/alueellisten työmarkkinoiden tilanne. |
| --- | --- |

c)

kansallisten/alueellisten työmarkkinoiden tilanne.

| 18. | Markkinoiden rakennetta arvioitaessa kiinnitetään huomiota markkinoiden keskittymiseen, yritysten kokoon (12), tuotteiden eriyttämisen merkitykseen (13) ja markkinoille tulon ja sieltä poistumisen esteisiin. Markkinaosuudet ja markkinoiden keskittymisasteet lasketaan sen jälkeen, kun merkitykselliset markkinat on määritelty. Yleensä mitä vähemmän markkinoilla on yrityksiä, sitä suurempia ovat niiden markkinaosuudet ja sitä vähemmän on odotettavissa kilpailua (14). Jos tuen vaikutusalaan kuuluvat markkinat ovat keskittyneet ja niille tulo on vaikeaa (15) sekä jos tuensaaja on merkittävä toimija markkinoilla, kilpailijat todennäköisemmin joutuvat muuttamaan käyttäytymistään tuen seurauksena. Ne saattavat esimerkiksi joutua lykkäämään uuden tuotteen tai teknologian tuomista markkinoille tai luopumaan tästä tai jopa poistumaan kokonaan markkinoilta. |
| --- | --- |

18.

Markkinoiden rakennetta arvioitaessa kiinnitetään huomiota markkinoiden keskittymiseen, yritysten kokoon (12), tuotteiden eriyttämisen merkitykseen (13) ja markkinoille tulon ja sieltä poistumisen esteisiin. Markkinaosuudet ja markkinoiden keskittymisasteet lasketaan sen jälkeen, kun merkitykselliset markkinat on määritelty. Yleensä mitä vähemmän markkinoilla on yrityksiä, sitä suurempia ovat niiden markkinaosuudet ja sitä vähemmän on odotettavissa kilpailua (14). Jos tuen vaikutusalaan kuuluvat markkinat ovat keskittyneet ja niille tulo on vaikeaa (15) sekä jos tuensaaja on merkittävä toimija markkinoilla, kilpailijat todennäköisemmin joutuvat muuttamaan käyttäytymistään tuen seurauksena. Ne saattavat esimerkiksi joutua lykkäämään uuden tuotteen tai teknologian tuomista markkinoille tai luopumaan tästä tai jopa poistumaan kokonaan markkinoilta.

| 19. | Valvontaviranomainen tarkastelee myös toimialan ominaispiirteitä, kuten onko tuotannonalalla ylikapasiteettia ja onko kyseessä kasvava (16), pitkälle kehittynyt vai taantuva tuotannonala. Esimerkiksi kun tuotannonalalla on ylikapasiteettia tai markkinat ovat pitkälle kehittyneet, kasvaa riski siitä, että tuki laskee niiden yritysten tehokkuutta, joilla ei ole tuettuja työntekijöitä, ja syrjäyttää niiden tuotantoa. |
| --- | --- |

19.

Valvontaviranomainen tarkastelee myös toimialan ominaispiirteitä, kuten onko tuotannonalalla ylikapasiteettia ja onko kyseessä kasvava (16), pitkälle kehittynyt vai taantuva tuotannonala. Esimerkiksi kun tuotannonalalla on ylikapasiteettia tai markkinat ovat pitkälle kehittyneet, kasvaa riski siitä, että tuki laskee niiden yritysten tehokkuutta, joilla ei ole tuettuja työntekijöitä, ja syrjäyttää niiden tuotantoa.

| 20. | Lopuksi tarkastelussa otetaan huomioon työmarkkinoiden tilanne eli työttömyys- ja työllisyysasteet, palkkataso ja työlainsäädäntö. |
| --- | --- |

20.

Lopuksi tarkastelussa otetaan huomioon työmarkkinoiden tilanne eli työttömyys- ja työllisyysasteet, palkkataso ja työlainsäädäntö.

| 21. | Palkkatuet voivat tietyissä tapauksissa johtaa seuraavanlaisiin kilpailun vääristymiin, joita tarkastellaan 22–27 kohdassa. |
| --- | --- |

21.

Palkkatuet voivat tietyissä tapauksissa johtaa seuraavanlaisiin kilpailun vääristymiin, joita tarkastellaan 22–27 kohdassa.

Korvaus- ja siirtymävaikutus

| 22. | Korvausvaikutus liittyy tilanteeseen, jossa tietylle työntekijäryhmälle annetut työpaikat korvaavat muiden työntekijäryhmien työpaikat. Tiettyyn työntekijöiden alaryhmään kohdistettu palkkatuki jakaa työvoiman tuettuihin työntekijöihin ja muihin työntekijöihin ja voi kannustaa yrityksiä korvaamaan muut työntekijät tuetuilla työntekijöillä. Syynä tähän on se, että tuetuista ja muista työntekijöistä aiheutuvat suhteelliset palkkakustannukset muuttuvat (17). |
| --- | --- |

22.

Korvausvaikutus liittyy tilanteeseen, jossa tietylle työntekijäryhmälle annetut työpaikat korvaavat muiden työntekijäryhmien työpaikat. Tiettyyn työntekijöiden alaryhmään kohdistettu palkkatuki jakaa työvoiman tuettuihin työntekijöihin ja muihin työntekijöihin ja voi kannustaa yrityksiä korvaamaan muut työntekijät tuetuilla työntekijöillä. Syynä tähän on se, että tuetuista ja muista työntekijöistä aiheutuvat suhteelliset palkkakustannukset muuttuvat (17).

| 23. | Koska tuettuja työntekijöitä työllistävät yritykset kilpailevat samoilla tavara- ja palvelumarkkinoilla kuin yritykset, jotka eivät työllistä tuettuja työntekijöitä, palkkatuet saattavat vaikuttaa työpaikkojen vähentymiseen muilla talouden aloilla. Näin käy silloin, kun tuettuja työntekijöitä työllistävän yrityksen tuotanto kasvaa ja syrjäyttää niiden yritysten tuotantoa, joilla ei ole tuettuja työntekijöitä. Näin ollen tuki syrjäyttää muuta työvoimaa. |
| --- | --- |

23.

Koska tuettuja työntekijöitä työllistävät yritykset kilpailevat samoilla tavara- ja palvelumarkkinoilla kuin yritykset, jotka eivät työllistä tuettuja työntekijöitä, palkkatuet saattavat vaikuttaa työpaikkojen vähentymiseen muilla talouden aloilla. Näin käy silloin, kun tuettuja työntekijöitä työllistävän yrityksen tuotanto kasvaa ja syrjäyttää niiden yritysten tuotantoa, joilla ei ole tuettuja työntekijöitä. Näin ollen tuki syrjäyttää muuta työvoimaa.

Markkinoille tulo ja markkinoilta poistuminen

| 24. | Työllisyyskustannukset muodostavat osan jokaisen yrityksen tavanomaisista toimintakustannuksista. Tämän vuoksi on erityisen tärkeää, että tuella olisi myönteinen vaikutus työllisyyteen ja ettei sillä pelkästään mahdollisteta sellaisten kustannusten alentamista, joista yritykset muuten vastaisivat. Esimerkiksi palkkatuet, jotka pienentävät tuotannon juoksevia kustannuksia, kuten työvoimakustannuksia, tekevät markkinoille tulosta houkuttelevampaa, ja niiden ansiosta yritykset, joilla on heikot kaupalliset näkymät, voivat tulla markkinoille tai tuoda niille uusia tuotteita. Tämä puolestaan haittaa tehokkaammin toimivia kilpailijoita. |
| --- | --- |

24.

Työllisyyskustannukset muodostavat osan jokaisen yrityksen tavanomaisista toimintakustannuksista. Tämän vuoksi on erityisen tärkeää, että tuella olisi myönteinen vaikutus työllisyyteen ja ettei sillä pelkästään mahdollisteta sellaisten kustannusten alentamista, joista yritykset muuten vastaisivat. Esimerkiksi palkkatuet, jotka pienentävät tuotannon juoksevia kustannuksia, kuten työvoimakustannuksia, tekevät markkinoille tulosta houkuttelevampaa, ja niiden ansiosta yritykset, joilla on heikot kaupalliset näkymät, voivat tulla markkinoille tai tuoda niille uusia tuotteita. Tämä puolestaan haittaa tehokkaammin toimivia kilpailijoita.

| 25. | Valtiontuen saatavuus voi myös vaikuttaa yrityksen päätökseen vetäytyä markkinoilta, joilla se jo toimii. Palkkatuet voivat pienentää tappioita ja mahdollistaa yrityksen pysymisen markkinoilla pidempään, jolloin muut, tehokkaammin toimivat, tukea saamattomat yritykset saattavat joutua poistumaan markkinoilta. |
| --- | --- |

25.

Valtiontuen saatavuus voi myös vaikuttaa yrityksen päätökseen vetäytyä markkinoilta, joilla se jo toimii. Palkkatuet voivat pienentää tappioita ja mahdollistaa yrityksen pysymisen markkinoilla pidempään, jolloin muut, tehokkaammin toimivat, tukea saamattomat yritykset saattavat joutua poistumaan markkinoilta.

Investointikannustimet

| 26. | Markkinoilla, joilla myönnetään palkkatukia, yritysten kilpailua rajoitetaan ja palkkatuet voivat pienentää yritysten investointeja ja vähentää pyrkimyksiä kasvattaa tehokkuutta ja lisätä innovointia. Tuensaajat voivat viivyttää uusien, vähemmän työvoimaa vaativien teknologioiden käyttöönotossa, koska työvoima- ja teknologiavaltaisten tuotantomenetelmien suhteelliset kustannukset muuttuvat. Kilpailevia tai täydentäviä tuotteita valmistavat kilpailijat voivat myös vähentää tai viivyttää investointejaan. Tämän seurauksena tuotannonalan kokonaisinvestoinnit supistuvat. |
| --- | --- |

26.

Markkinoilla, joilla myönnetään palkkatukia, yritysten kilpailua rajoitetaan ja palkkatuet voivat pienentää yritysten investointeja ja vähentää pyrkimyksiä kasvattaa tehokkuutta ja lisätä innovointia. Tuensaajat voivat viivyttää uusien, vähemmän työvoimaa vaativien teknologioiden käyttöönotossa, koska työvoima- ja teknologiavaltaisten tuotantomenetelmien suhteelliset kustannukset muuttuvat. Kilpailevia tai täydentäviä tuotteita valmistavat kilpailijat voivat myös vähentää tai viivyttää investointejaan. Tämän seurauksena tuotannonalan kokonaisinvestoinnit supistuvat.

Vaikutus kauppaan

| 27. | Palkkatuki tietyllä alueella voi johtaa joidenkin alueiden hyötymiseen suotuisammista tuotanto-olosuhteista. Tämän seurauksena kauppavirrat voivat suuntautua tuetuille alueille. |
| --- | --- |

27.

Palkkatuki tietyllä alueella voi johtaa joidenkin alueiden hyötymiseen suotuisammista tuotanto-olosuhteista. Tämän seurauksena kauppavirrat voivat suuntautua tuetuille alueille.

4.   Myönteisten ja kielteisten seikkojen välinen tasapaino päätöksenteossa

| 28. | Analyysissa arvioidaan lopuksi, kuinka paljon tuen myönteiset vaikutukset ovat sen kielteisiä vaikutuksia suuremmat. Kutakin toimenpidettä arvioidaan tapauskohtaisesti erikseen. Punnitakseen myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia valvontaviranomainen arvioi niitä ja tekee yleisarvioinnin niiden vaikutuksista tuottajiin ja kuluttajiin kaikilla vaikutusalueeseen kuuluvilla markkinoilla. Jos kvantitatiivisia tietoja ei ole helposti saatavilla, valvontaviranomainen käyttää arvioinnissa kvalitatiivisia tietoja. |
| --- | --- |

28.

Analyysissa arvioidaan lopuksi, kuinka paljon tuen myönteiset vaikutukset ovat sen kielteisiä vaikutuksia suuremmat. Kutakin toimenpidettä arvioidaan tapauskohtaisesti erikseen. Punnitakseen myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia valvontaviranomainen arvioi niitä ja tekee yleisarvioinnin niiden vaikutuksista tuottajiin ja kuluttajiin kaikilla vaikutusalueeseen kuuluvilla markkinoilla. Jos kvantitatiivisia tietoja ei ole helposti saatavilla, valvontaviranomainen käyttää arvioinnissa kvalitatiivisia tietoja.

| 29. | Valvontaviranomainen todennäköisesti ottaa myönteisemmän kannan ja siten hyväksyy suuremman kilpailun vääristymisen, jos tuki on välttämätöntä ja hyvin kohdennettu tuen tavoitteen saavuttamiseksi ja jos sillä pelkästään rajoitutaan kompensoimaan toimenpiteeseen kuuluvien työntekijäryhmien alhaisemmasta tuottavuudesta aiheutuvat ylimääräiset nettokustannukset. |
| --- | --- |

29.

Valvontaviranomainen todennäköisesti ottaa myönteisemmän kannan ja siten hyväksyy suuremman kilpailun vääristymisen, jos tuki on välttämätöntä ja hyvin kohdennettu tuen tavoitteen saavuttamiseksi ja jos sillä pelkästään rajoitutaan kompensoimaan toimenpiteeseen kuuluvien työntekijäryhmien alhaisemmasta tuottavuudesta aiheutuvat ylimääräiset nettokustannukset.

---

(1)  Tämä luku vastaa Euroopan komission tiedonantoa perusteista epäedullisessa asemassa oleville ja alentuneesti työkykyisille työntekijöille työllistämiseen myönnettävän yksittäistä ilmoitusta edellyttävän valtiontuen soveltuvuuden arvioimiseksi (EUVL C 188, 11.8.2009, s. 6).

(2)  ETA-sopimuksen 66 artikla ja sitä seuraavat kohdat ja ETA-sopimuksen sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan n:o 31 5 artikla.

(3)  EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3.

(4)  ETA:n sekakomitean päätös N:o 120/2008, tehty 7 päivänä marraskuuta 2008 (EUVL L, 18.12.2009, s. 111, ja ETA-täydennysosa N:o 79, 18.12.2008, s. 20), tuli voimaan 8.11.2008.

(5)  Alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämisestä aiheutuvien lisäkustannusten ja sosiaalisille yrityksille aiheutuneiden lisäkustannusten korvaamiseen sovellettavia yksittäisiä toimenpiteitä, joihin myönnettävän tuen avustusekvivalentti on yli 10 miljoonaa euroa vuodessa yritystä kohden, arvioidaan niiden erityisluonteen vuoksi EY:n perustamissopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Valvontaviranomainen soveltaa näissä ohjeissa esitettyjä periaatteita soveltuvin osin mutta vähemmän yksityiskohtaisesti epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden työllistämiseen tarkoitettuun alle 5 miljoonan euron tapauskohtaiseen tukeen ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämiseen tarkoitettuun alle 10 miljoonan euron tapauskohtaiseen tukeen, jota annetaan suurille yrityksille.

(6)  Ylimääräisissä nettokustannuksissa otetaan huomioon kustannukset, jotka vastaavat kohderyhmiin kuuluvien epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämisestä (heidän alhaisemman tuottavuutensa takia) aiheutuvia kustannuksia, ja hyödyt, joita tuensaajalle koituu työllistämisestä (esimerkiksi yrityskuvan paranemisen ansiosta).

(7)  Tuki-intensiteetti on epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden osalta enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

(8)  Tuki-intensiteetti on alentuneesti työkykyisten työntekijöiden osalta enintään 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

(9)  Epäedullisessa asemassa olevan työntekijän osalta tukikelpoisia kustannuksia ovat palkkakustannukset enintään työhönottoa seuraavan 12 kuukauden jakson ajalta. Jos kyse on kuitenkin erityisen epäedullisessa asemassa olevasta työntekijästä, niin tukikelpoisia kustannuksia ovat palkkakustannukset enintään työhönottoa seuraavan 24 kuukauden jakson ajalta.

(10)  Alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämiseen liittyviä tukikelpoisia kustannuksia ovat palkkakustannukset miltä tahansa ajalta, jonka aikana alentuneesti työkykyinen työntekijä työllistetään.

(11)  Tuki voi vaikuttaa useisiin markkinoihin, koska tuen vaikutus ei välttämättä rajoitu niihin markkinoihin, joilla tuensaaja toimii, vaan voi vaikuttaa myös muihin markkinoihin, kuten tuotannontekijämarkkinoihin.

(12)  Yrityskoko voidaan ilmaista markkinaosuutena sekä liikevaihtona ja/tai työntekijöiden määränä.

(13)  Mitä vähäisempää tuotteiden eriyttäminen on, sitä suurempi vaikutus tuella on kilpailijoiden voittoihin.

(14)  On kuitenkin tärkeää huomata, että joillakin markkinoilla on kilpailua, vaikka niillä toimivia yrityksiä on vähän.

(15)  On kuitenkin syytä huomata, että joskus tuella voidaan auttaa yrityksiä voittamaan markkinoille tulon esteet ja edistää uusien yritysten tuloa markkinoille.

(16)  Jos markkinat ovat kasvavat, tuella on yleensä vähäisempi vaikutus kilpailijoihin.

(17)  Korvausvaikutus riippuu sekä tuetun että muun työvoiman kysynnän joustavuudesta.

---

| 15.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/20

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 57/11/KOL,

annettu 2 päivänä maaliskuuta 2011,

valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 82. kerran lisäämällä niihin uusi luku valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä tammikuuta 2011

EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61 artiklan,

OTTAA HUOMIOON EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, ja erityisesti sen 24 artiklan ja 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan, sekä katsoo seuraavaa:

VALVONTA- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla valvontaviranomainen varmistaa ETA-sopimuksen valtiontukea koskevien määräysten soveltamisen.

VALVONTA- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla valvontaviranomaisen on annettava ilmoituksia tai suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos kyseisessä sopimuksessa tai valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena.

Euroopan komissio hyväksyi 1 päivänä joulukuuta 2010 tiedonannon valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä tammikuuta 2011. (1)

KYSEINEN TIEDONANTO on merkityksellinen myös Euroopan talousalueen kannalta.

ETA-sopimuksen 1 artiklassa määritellyn yhdenmukaisuuden tavoitteen mukaisesti ETA:n valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on varmistettava koko Euroopan talousalueella.

ETA-sopimuksen liitteen XV sivulla 11 olevan luvun YLEISTÄ II kohdan mukaan valvontaviranomaisen on komissiota kuultuaan annettava säädökset, jotka vastaavat komission antamia säädöksiä,

ON kuullut Euroopan komissiota,

ON kuullut EFTA-valtioita 10 päivänä helmikuuta 2011 päivätyillä kirjeillä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan valtiontuen suuntaviivoja lisäämällä niihin uusi luku valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä tammikuuta 2011.

Uusi luku on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Tämä päätös on todistusvoimainen ainoastaan englannin kielellä.

Tehty Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 2011.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Per SANDERUD

Puheenjohtaja

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Kollegion jäsen

---

(1)  EUVL C 329, 7.12.2010, s. 7.

1

---

LIITE

VALTIONTUKISÄÄNTÖJEN SOVELTAMINEN FINANSSIKRIISIN YHTEYDESSÄ PANKKIEN HYVÄKSI TOTEUTETTAVIIN TUKITOIMENPITEISIIN 1 PÄIVÄSTÄ TAMMIKUUTA 2011

1.   Johdanto

| 1. | Sen jälkeen kun maailmanlaajuinen finanssikriisi syksyllä 2008 alkoi, EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, on hyväksynyt neljät suuntaviivat (1), joissa selostetaan yksityiskohtaisesti perusteita, joita sovelletaan tutkittaessa, soveltuuko valtion tuki rahoituslaitoksille (2) sisämarkkinoille Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan vaatimusten mukaisesti. Kyseiset suuntaviivojen luvut käsittelevät valtiontukisääntöjen soveltamista rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin, (3) jäljempänä ’pankkisuuntaviivat’, rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamista tämänhetkisessä finanssikriisissä, (4) jäljempänä ’pääomapohjan vahvistamista koskevat suuntaviivat’, arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelyä ETA:n pankkisektorilla, (5) jäljempänä ’arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevat suuntaviivat’, ja elinkelpoisuuden palauttamista ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia valtiontukisääntöjen perusteella, (6) jäljempänä ’rakenneuudistustoimenpiteitä koskevat suuntaviivat’. Näistä kolmessa (pankkeja, pääomapohjan vahvistamista ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevissa suuntaviivoissa) esitetään edellytykset, joiden täyttyessä EFTA-valtioiden myöntämän tuen päätyypit – velkojen takaukset, pääomapohjan vahvistaminen ja omaisuuseriin kohdistuvat tukitoimet – soveltuvat sisämarkkinoille. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevissa suuntaviivoissa puolestaan esitetään, millainen rakenneuudistussuunnitelman (tai elinkelpoisuussuunnitelman) on oltava, kun rahoituslaitoksille myönnetään ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla kriisiin liittyvää valtiontukea. |
| --- | --- |

1.

Sen jälkeen kun maailmanlaajuinen finanssikriisi syksyllä 2008 alkoi, EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, on hyväksynyt neljät suuntaviivat (1), joissa selostetaan yksityiskohtaisesti perusteita, joita sovelletaan tutkittaessa, soveltuuko valtion tuki rahoituslaitoksille (2) sisämarkkinoille Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan vaatimusten mukaisesti. Kyseiset suuntaviivojen luvut käsittelevät valtiontukisääntöjen soveltamista rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin, (3) jäljempänä ’pankkisuuntaviivat’, rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamista tämänhetkisessä finanssikriisissä, (4) jäljempänä ’pääomapohjan vahvistamista koskevat suuntaviivat’, arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelyä ETA:n pankkisektorilla, (5) jäljempänä ’arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevat suuntaviivat’, ja elinkelpoisuuden palauttamista ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia valtiontukisääntöjen perusteella, (6) jäljempänä ’rakenneuudistustoimenpiteitä koskevat suuntaviivat’. Näistä kolmessa (pankkeja, pääomapohjan vahvistamista ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevissa suuntaviivoissa) esitetään edellytykset, joiden täyttyessä EFTA-valtioiden myöntämän tuen päätyypit – velkojen takaukset, pääomapohjan vahvistaminen ja omaisuuseriin kohdistuvat tukitoimet – soveltuvat sisämarkkinoille. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevissa suuntaviivoissa puolestaan esitetään, millainen rakenneuudistussuunnitelman (tai elinkelpoisuussuunnitelman) on oltava, kun rahoituslaitoksille myönnetään ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla kriisiin liittyvää valtiontukea.

| 2. | Kaikissa näissä suuntaviivoissa korostetaan, että tällaisten tukitoimenpiteiden hyväksyttävyys on väliaikaista. Niissä todetaan, että tällaiset tukitoimenpiteet ovat perusteltuja ainoastaan hätätoimenpiteinä, joilla vastataan ennennäkemättömiin paineisiin rahoitusmarkkinoilla, ja ainoastaan niin kauan kuin tällaiset poikkeusolosuhteet vallitsevat. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevia suuntaviivoja sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä ilmoitettuun rakenneuudistustukeen. Muissa suuntaviivoissa ei ole ilmoitettu voimassaolon päättymispäivää. |
| --- | --- |

2.

Kaikissa näissä suuntaviivoissa korostetaan, että tällaisten tukitoimenpiteiden hyväksyttävyys on väliaikaista. Niissä todetaan, että tällaiset tukitoimenpiteet ovat perusteltuja ainoastaan hätätoimenpiteinä, joilla vastataan ennennäkemättömiin paineisiin rahoitusmarkkinoilla, ja ainoastaan niin kauan kuin tällaiset poikkeusolosuhteet vallitsevat. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevia suuntaviivoja sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä ilmoitettuun rakenneuudistustukeen. Muissa suuntaviivoissa ei ole ilmoitettu voimassaolon päättymispäivää.

| 3. | Näissä suuntaviivoissa esitetään periaatteet, joilla kriisiin liittyvän pankkituen väliaikaista hyväksyttävyyttä arvioidaan 1 päivästä tammikuuta 2011. |
| --- | --- |

3.

Näissä suuntaviivoissa esitetään periaatteet, joilla kriisiin liittyvän pankkituen väliaikaista hyväksyttävyyttä arvioidaan 1 päivästä tammikuuta 2011.

2.   ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen soveltamisen jatkaminen

| 4. | Komission suuntaviivoissa kriisiin liittyvästä pankkituesta ja kaikissa yksittäisissä päätöksissä tukitoimenpiteistä ja -ohjelmista, jotka kuuluvat näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, on oikeusperustana ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohta, jossa poikkeuksellisesti sallitaan tuki EFTA-valtion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. Kriisin akuuteimmassa vaiheessa vakavan häiriön ehto täyttyi kiistatta kaikkialla Euroopan talousalueella, kun otetaan huomioon rahoitusmarkkinoiden poikkeukselliset paineet, joihin myöhemmin yhdistyi poikkeuksellisen voimakas reaalitalouden supistuminen. |
| --- | --- |

4.

Komission suuntaviivoissa kriisiin liittyvästä pankkituesta ja kaikissa yksittäisissä päätöksissä tukitoimenpiteistä ja -ohjelmista, jotka kuuluvat näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, on oikeusperustana ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohta, jossa poikkeuksellisesti sallitaan tuki EFTA-valtion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. Kriisin akuuteimmassa vaiheessa vakavan häiriön ehto täyttyi kiistatta kaikkialla Euroopan talousalueella, kun otetaan huomioon rahoitusmarkkinoiden poikkeukselliset paineet, joihin myöhemmin yhdistyi poikkeuksellisen voimakas reaalitalouden supistuminen.

| 5. | Talouden elpyminen on hitaasti päässyt vauhtiin vuoden 2010 alusta ja edennyt hieman nopeammin kuin aiemmin vuonna 2010 ennakoitiin. Elpyminen Euroopan talousalueella on yhä heiveröistä ja epätasaista, mutta joissakin jäsenvaltioissa se on kuitenkin johtanut vaatimattomiin tai jopa vahvempiin kasvulukuihin. Lisäksi pankkiala on yleisesti ottaen terveemmällä pohjalla kuin vuosi sitten, vaikka se vielä onkin joiltain osin haavoittuvainen. Siksi ei olekaan enää itsestään selvää, että kaikkien EFTA-valtioiden taloudessa olisi vakava häiriö, kuten aiemmin kriisin aikana. Valvontaviranomainen on tietoinen tästä kehityksestä, mutta se katsoo näissä suuntaviivoissa esitettävistä syistä, että edellytykset valtiontuen hyväksymiselle ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti täyttyvät edelleen, koska äskettäin rahoitusmarkkinoilla on ilmennyt uusia paineita ja vaarana ovat laajemmat kielteiset heijastusvaikutukset. |
| --- | --- |

5.

Talouden elpyminen on hitaasti päässyt vauhtiin vuoden 2010 alusta ja edennyt hieman nopeammin kuin aiemmin vuonna 2010 ennakoitiin. Elpyminen Euroopan talousalueella on yhä heiveröistä ja epätasaista, mutta joissakin jäsenvaltioissa se on kuitenkin johtanut vaatimattomiin tai jopa vahvempiin kasvulukuihin. Lisäksi pankkiala on yleisesti ottaen terveemmällä pohjalla kuin vuosi sitten, vaikka se vielä onkin joiltain osin haavoittuvainen. Siksi ei olekaan enää itsestään selvää, että kaikkien EFTA-valtioiden taloudessa olisi vakava häiriö, kuten aiemmin kriisin aikana. Valvontaviranomainen on tietoinen tästä kehityksestä, mutta se katsoo näissä suuntaviivoissa esitettävistä syistä, että edellytykset valtiontuen hyväksymiselle ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti täyttyvät edelleen, koska äskettäin rahoitusmarkkinoilla on ilmennyt uusia paineita ja vaarana ovat laajemmat kielteiset heijastusvaikutukset.

| 6. | Uudet jännitteet valtionvelkamarkkinoilla osoittavat selvästi epävakauden rahoitusmarkkinoilla jatkuvan. ETA:n rahoitusalan voimakas yhdentyminen ja keskinäinen riippuvuus on aiheuttanut markkinoilla huolestumista tartuntavaarasta. Rahoitusmarkkinoiden huomattavan epävakauden ja talousnäkymien epävarmuuden vuoksi on perusteltua säilyttää EFTA-valtioiden turvaverkkona mahdollisuus vedota tarpeeseen turvautua kriisiin liittyviin tukitoimenpiteisiin ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

6.

Uudet jännitteet valtionvelkamarkkinoilla osoittavat selvästi epävakauden rahoitusmarkkinoilla jatkuvan. ETA:n rahoitusalan voimakas yhdentyminen ja keskinäinen riippuvuus on aiheuttanut markkinoilla huolestumista tartuntavaarasta. Rahoitusmarkkinoiden huomattavan epävakauden ja talousnäkymien epävarmuuden vuoksi on perusteltua säilyttää EFTA-valtioiden turvaverkkona mahdollisuus vedota tarpeeseen turvautua kriisiin liittyviin tukitoimenpiteisiin ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti.

| 7. | Pankkisuuntaviivojen, pääomapohjan vahvistamista koskevien suuntaviivojen ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevien suuntaviivojen voimassaoloa on jatkettava 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen, koska niissä selostetaan kriteerejä, joilla kriisiin liittyvän – lähinnä valtion takausten, pääomapohjan vahvistamisen ja omaisuuseriin kohdistuvien tukitoimien muodossa myönnettävän – pankkituen soveltuvuutta sisämarkkinoille arvioidaan 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella. Samoin tällaisten tukitoimenpiteiden seurantaa käsittelevien rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen voimassaolon on jatkuttava tuon päivän jälkeen. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevat suuntaviivat ovat näistä suuntaviivoista ainoat, joiden voimassaolon päättymispäivä on määrätty: 31 päivä joulukuuta 2010. Niiden soveltamisaikaa olisi siksi jatkettava ja suuntaviivoja sovellettava rakenneuudistustukeen, josta ilmoitetaan 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä. |
| --- | --- |

7.

Pankkisuuntaviivojen, pääomapohjan vahvistamista koskevien suuntaviivojen ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevien suuntaviivojen voimassaoloa on jatkettava 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen, koska niissä selostetaan kriteerejä, joilla kriisiin liittyvän – lähinnä valtion takausten, pääomapohjan vahvistamisen ja omaisuuseriin kohdistuvien tukitoimien muodossa myönnettävän – pankkituen soveltuvuutta sisämarkkinoille arvioidaan 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella. Samoin tällaisten tukitoimenpiteiden seurantaa käsittelevien rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen voimassaolon on jatkuttava tuon päivän jälkeen. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevat suuntaviivat ovat näistä suuntaviivoista ainoat, joiden voimassaolon päättymispäivä on määrätty: 31 päivä joulukuuta 2010. Niiden soveltamisaikaa olisi siksi jatkettava ja suuntaviivoja sovellettava rakenneuudistustukeen, josta ilmoitetaan 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä.

| 8. | Suuntaviivoja on kuitenkin mukautettava, jotta voidaan valmistautua siirtymään kriisin jälkeiseen järjestelmään. Samalla on laadittava uudet, pysyvät valtiontukisäännöt pankkien pelastamis- ja rakenneuudistustoimille tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Markkinaolosuhteiden salliessa niitä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2012. Tämä tavoite on pidettävä mielessä, kun arvioidaan rahoitusalalle kriisin takia annettavan poikkeuksellisen valtiontuen tarpeen mahdollista jatkumista. Ehdot tällaisen tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille on siis asetettava niin, että niiden avulla pohjustetaan parhaalla mahdollisella tavalla uutta pankkien pelastamis- ja rakenneuudistustoimien järjestelmää, joka perustuu ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohtaan. |
| --- | --- |

8.

Suuntaviivoja on kuitenkin mukautettava, jotta voidaan valmistautua siirtymään kriisin jälkeiseen järjestelmään. Samalla on laadittava uudet, pysyvät valtiontukisäännöt pankkien pelastamis- ja rakenneuudistustoimille tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Markkinaolosuhteiden salliessa niitä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2012. Tämä tavoite on pidettävä mielessä, kun arvioidaan rahoitusalalle kriisin takia annettavan poikkeuksellisen valtiontuen tarpeen mahdollista jatkumista. Ehdot tällaisen tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille on siis asetettava niin, että niiden avulla pohjustetaan parhaalla mahdollisella tavalla uutta pankkien pelastamis- ja rakenneuudistustoimien järjestelmää, joka perustuu ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohtaan.

3.   Irtautumisprosessin eteneminen

| 9. | Vaikka ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohtaan perustuvia tukitoimia on poikkeuksellisten markkinaolosuhteiden vuoksi yhä mahdollista käyttää, tämä ei saisi estää irtautumista pankkeihin kohdistuvista väliaikaisista ja poikkeuksellisista tukitoimenpiteistä. Talous- ja rahoitusasioiden neuvosto päätti kokouksessaan 2 päivänä joulukuuta 2009, että pankkialalle olisi suunniteltava strategia tukitoimien asteittaista lopettamista varten. Strategian olisi oltava avoin ja EU:n jäsenvaltioiden kesken riittävän koordinoitu, jotta kielteiset kerrannaisvaikutukset vältetään. Strategiassa olisi lisäksi otettava huomioon EU:n eri jäsenvaltioiden erityisolosuhteet. (7) Päätelmissä todetaan myös, että periaatteessa pankkien erilaisten tukimuotojen asteittainen lopettaminen olisi aloitettava valtion takausjärjestelmien purkamisesta niin, että se kannustaa terveitä pankkeja irtautumaan tuesta ja ohjaa muita pankkeja korjaamaan heikkoutensa. |
| --- | --- |

9.

Vaikka ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohtaan perustuvia tukitoimia on poikkeuksellisten markkinaolosuhteiden vuoksi yhä mahdollista käyttää, tämä ei saisi estää irtautumista pankkeihin kohdistuvista väliaikaisista ja poikkeuksellisista tukitoimenpiteistä. Talous- ja rahoitusasioiden neuvosto päätti kokouksessaan 2 päivänä joulukuuta 2009, että pankkialalle olisi suunniteltava strategia tukitoimien asteittaista lopettamista varten. Strategian olisi oltava avoin ja EU:n jäsenvaltioiden kesken riittävän koordinoitu, jotta kielteiset kerrannaisvaikutukset vältetään. Strategiassa olisi lisäksi otettava huomioon EU:n eri jäsenvaltioiden erityisolosuhteet. (7) Päätelmissä todetaan myös, että periaatteessa pankkien erilaisten tukimuotojen asteittainen lopettaminen olisi aloitettava valtion takausjärjestelmien purkamisesta niin, että se kannustaa terveitä pankkeja irtautumaan tuesta ja ohjaa muita pankkeja korjaamaan heikkoutensa.

| 10. | Seuraavissa kohdissa esitellään toimia, jotka koskevat pääomapohjan vahvistamista ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevien toimenpiteiden asteittaista lopettamista. |
| --- | --- |

10.

Seuraavissa kohdissa esitellään toimia, jotka koskevat pääomapohjan vahvistamista ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevien toimenpiteiden asteittaista lopettamista.

3.1   Tiukemmat ehdot ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohtaan perustuvien valtiontakausten soveltuvuudelle sisämarkkinoille

| 11. | Viranomainen soveltaa 1 päivästä tammikuuta 2011 tiukempia ehtoja arvioidessaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohtaan perustuvien valtiontakausten soveltuvuutta sisämarkkinoille. Tuolloin otetaan käyttöön korkeampi takauspalkkio ja aletaan vaatia elinkelpoisuussuunnitelma tuensaajilta, jotka hakevat uusia takauksia ja joiden taattu kokonaisvelkakanta ylittää tietyn kynnysarvon sekä absoluuttisesti että suhteessa velkojen kokonaismäärään. (8) Nykyinen markkinatilanne huomioon ottaen kyseiset ehdot näyttävät tällä hetkellä tarpeellisilta. Valtiontakausjärjestelmät voidaan näin ollen sallia seuraavien, 1 päivänä tammikuuta 2011 käyttöön otettujen ehtojen perusteella 30 päivään kesäkuuta 2011 asti. Viranomainen arvioi vuoden 2011 alkupuoliskolla uudelleen, täyttyvätkö valtiontakausten soveltuvuusehdot 30 päivän kesäkuuta 2011 jälkeen. |
| --- | --- |

11.

Viranomainen soveltaa 1 päivästä tammikuuta 2011 tiukempia ehtoja arvioidessaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohtaan perustuvien valtiontakausten soveltuvuutta sisämarkkinoille. Tuolloin otetaan käyttöön korkeampi takauspalkkio ja aletaan vaatia elinkelpoisuussuunnitelma tuensaajilta, jotka hakevat uusia takauksia ja joiden taattu kokonaisvelkakanta ylittää tietyn kynnysarvon sekä absoluuttisesti että suhteessa velkojen kokonaismäärään. (8) Nykyinen markkinatilanne huomioon ottaen kyseiset ehdot näyttävät tällä hetkellä tarpeellisilta. Valtiontakausjärjestelmät voidaan näin ollen sallia seuraavien, 1 päivänä tammikuuta 2011 käyttöön otettujen ehtojen perusteella 30 päivään kesäkuuta 2011 asti. Viranomainen arvioi vuoden 2011 alkupuoliskolla uudelleen, täyttyvätkö valtiontakausten soveltuvuusehdot 30 päivän kesäkuuta 2011 jälkeen.

3.1.1   Hinnoitteluehdot

| 12. | Valtiontakauksen saaminen edellyttää takauspalkkion maksamista. Palkkion suuruus noudattaa Euroopan keskuspankin suosituksia. Mikäli laina-aika on yli vuosi, palkkio koostuu kiinteämääräisestä 50 pisteen maksusta, johon lisätään lainansaajapankin viiden vuoden etuoikeutetun lainan luottoriskinvaihtosopimuksen (credit default swap eli CDS) keskihinta aikaväliltä 1 päivä tammikuuta 2007 – 31 päivä elokuuta 2008. (9) |
| --- | --- |

12.

Valtiontakauksen saaminen edellyttää takauspalkkion maksamista. Palkkion suuruus noudattaa Euroopan keskuspankin suosituksia. Mikäli laina-aika on yli vuosi, palkkio koostuu kiinteämääräisestä 50 pisteen maksusta, johon lisätään lainansaajapankin viiden vuoden etuoikeutetun lainan luottoriskinvaihtosopimuksen (credit default swap eli CDS) keskihinta aikaväliltä 1 päivä tammikuuta 2007 – 31 päivä elokuuta 2008. (9)

| 13. | Nykyisessä hinnoittelumallissa luottoriskin hinta perustuu tietoihin, jotka on kerätty ennen kriisin vakavinta vaihetta vuonna 2008. Tällä hetkellä CDS-sopimusten hintaerot pankkien välillä ovat huomattavasti suuremmat kuin ennen kriisiä, ja erot pysynevät suurina jatkossakin. Tähän asti nykyistä hinnoittelua on pidetty tarpeellisena, koska se on auttanut pankkeja saamaan ulkopuolista rahoitusta ja täten turvannut rahoitusjärjestelmän vakautta. Hinnoissa ei kuitenkaan ole otettu huomioon rahoitusmarkkinoiden kehitystä viimeisen kahden vuoden aikana 31 päivän elokuuta 2008 jälkeen, minä aikana muun muassa pankkien luottoluokitukset ovat muuttuneet. Vaikka pankkien mahdollisuudet saada rahoitusta markkinoilta ovat yleisesti ottaen parantuneet, luokitukseltaan alentuneet pankit hyötyvät näin ollen yhä kriisiä edeltävästä luottoluokituksestaan ja näennäisestä luottokelpoisuudesta. Tämä lisää kilpailun vääristymisen todennäköisyyttä. On osoitettu, että alemman luottoluokituksen pankit hyötyvät lainatakauksista suhteettomasti enemmän kuin korkean luottoluokituksen pankit, koska huonomman luokituksensa takia ne normaalisti maksaisivat takauksista korkeamman markkinahinnan. |
| --- | --- |

13.

Nykyisessä hinnoittelumallissa luottoriskin hinta perustuu tietoihin, jotka on kerätty ennen kriisin vakavinta vaihetta vuonna 2008. Tällä hetkellä CDS-sopimusten hintaerot pankkien välillä ovat huomattavasti suuremmat kuin ennen kriisiä, ja erot pysynevät suurina jatkossakin. Tähän asti nykyistä hinnoittelua on pidetty tarpeellisena, koska se on auttanut pankkeja saamaan ulkopuolista rahoitusta ja täten turvannut rahoitusjärjestelmän vakautta. Hinnoissa ei kuitenkaan ole otettu huomioon rahoitusmarkkinoiden kehitystä viimeisen kahden vuoden aikana 31 päivän elokuuta 2008 jälkeen, minä aikana muun muassa pankkien luottoluokitukset ovat muuttuneet. Vaikka pankkien mahdollisuudet saada rahoitusta markkinoilta ovat yleisesti ottaen parantuneet, luokitukseltaan alentuneet pankit hyötyvät näin ollen yhä kriisiä edeltävästä luottoluokituksestaan ja näennäisestä luottokelpoisuudesta. Tämä lisää kilpailun vääristymisen todennäköisyyttä. On osoitettu, että alemman luottoluokituksen pankit hyötyvät lainatakauksista suhteettomasti enemmän kuin korkean luottoluokituksen pankit, koska huonomman luokituksensa takia ne normaalisti maksaisivat takauksista korkeamman markkinahinnan.

| 14. | Vääristymien korjaamiseksi valtiontuen hinnoittelun tulee lähentyä nykyisiä markkinaolosuhteita niin, että se heijastaa paremmin yksittäisten pankkien luottokelpoisuutta. Tosiasiallisesti tämä edellyttää, että tuensaajalaitosten maksamaa takauspalkkiota korotetaan. |
| --- | --- |

14.

Vääristymien korjaamiseksi valtiontuen hinnoittelun tulee lähentyä nykyisiä markkinaolosuhteita niin, että se heijastaa paremmin yksittäisten pankkien luottokelpoisuutta. Tosiasiallisesti tämä edellyttää, että tuensaajalaitosten maksamaa takauspalkkiota korotetaan.

| 15. | EFTA-valtioiden tulisi pyrkiä takausjärjestelmien asteittaiseen lopettamiseen koordinoidun menettelytavan avulla niin, että EFTA-valtioiden ja niiden pankkien erilaiset tilanteet voidaan kuitenkin yhä ottaa joustavasti huomioon. Tätä tarkoitusta viranomainen katsoo aiheelliseksi korottaa takauspalkkiota minimimäärällä, jonka suuruuden tulisi vaihdella suhteessa tuensaajapankin luottokelpoisuuteen. Luottokelpoisuuteen perustuva erottelu vahvistaa heikompien pankkien hintasignaalia ja mahdollistaa takausten hinnan paremman vastaavuuden tuensaajalaitoksen riskeihin, mikä vähentää kilpailuvääristymiä laitosten välillä ja edistää tasapuolisia kilpailuedellytyksiä yhteismarkkinoilla toimivien pankkien välillä. |
| --- | --- |

15.

EFTA-valtioiden tulisi pyrkiä takausjärjestelmien asteittaiseen lopettamiseen koordinoidun menettelytavan avulla niin, että EFTA-valtioiden ja niiden pankkien erilaiset tilanteet voidaan kuitenkin yhä ottaa joustavasti huomioon. Tätä tarkoitusta viranomainen katsoo aiheelliseksi korottaa takauspalkkiota minimimäärällä, jonka suuruuden tulisi vaihdella suhteessa tuensaajapankin luottokelpoisuuteen. Luottokelpoisuuteen perustuva erottelu vahvistaa heikompien pankkien hintasignaalia ja mahdollistaa takausten hinnan paremman vastaavuuden tuensaajalaitoksen riskeihin, mikä vähentää kilpailuvääristymiä laitosten välillä ja edistää tasapuolisia kilpailuedellytyksiä yhteismarkkinoilla toimivien pankkien välillä.

| 16. | Jotta takausjärjestelmän (10) jatkaminen 1 päivästä tammikuuta 2011 voidaan hyväksyä, vaatisi se siis valtiontakauksesta (11) maksettavan palkkion korottamista EKP:n lokakuussa 2008 suosittelemaan hintamalliin nähden ainakin






  — | 20 pisteellä pankeille, joiden luottoluokitus on A + tai A (12), |
| --- | --- | --- |

16.

Jotta takausjärjestelmän (10) jatkaminen 1 päivästä tammikuuta 2011 voidaan hyväksyä, vaatisi se siis valtiontakauksesta (11) maksettavan palkkion korottamista EKP:n lokakuussa 2008 suosittelemaan hintamalliin nähden ainakin

—

20 pisteellä pankeille, joiden luottoluokitus on A + tai A (12),

| — | 30 pisteellä pankeille, joiden luottoluokitus on A- (13), ja |
| --- | --- |

—

30 pisteellä pankeille, joiden luottoluokitus on A- (13), ja

| — | 40 pisteellä pankeille, joiden luottoluokitus on alle A-. Luokittelemattomien pankkien luottokelpoisuuden katsotaan olevan tasoa BBB. (14) |
| --- | --- |

—

40 pisteellä pankeille, joiden luottoluokitus on alle A-. Luokittelemattomien pankkien luottokelpoisuuden katsotaan olevan tasoa BBB. (14)

| 17. | EFTA-valtioilla on mahdollisuus ylittää nämä takauspalkkion korotusta koskevat vähimmäisvaatimukset. Lisätäkseen joustavuutta, niin että EFTA-valtiot voivat mukauttaa ehtoja niiden rahoitusalalla vallitseviin erityisolosuhteisiin, valvontaviranomainen voi hyväksyä palkkion korotuksen laskemiseen myös toisenlaisen laskentamallin, kunhan on kiistatta osoitettavissa, että malli johtaa vähintään pankkien luottoluokituksen mukaiseen minimikorotukseen. (15) |
| --- | --- |

17.

EFTA-valtioilla on mahdollisuus ylittää nämä takauspalkkion korotusta koskevat vähimmäisvaatimukset. Lisätäkseen joustavuutta, niin että EFTA-valtiot voivat mukauttaa ehtoja niiden rahoitusalalla vallitseviin erityisolosuhteisiin, valvontaviranomainen voi hyväksyä palkkion korotuksen laskemiseen myös toisenlaisen laskentamallin, kunhan on kiistatta osoitettavissa, että malli johtaa vähintään pankkien luottoluokituksen mukaiseen minimikorotukseen. (15)

3.1.2   Valtiontakauksista riippuvaisten pankkien elinkelpoisuuden kartoitus

| 18. | Markkinaolosuhteiden tämänhetkisessä kehitysvaiheessa likviditeetin hankkiminen markkinoilta ei enää ole pankeille yhtä vaikeaa kuin kriisin ollessa vakavimmillaan. Näin ollen on perusteltua muuttaa valtiontakausten ehtoja siitä, miten paljon pankit voivat takauksiin turvautua. Vaikka takausten rajattu käyttö ilman lisätutkimuksia voidaan sallia, ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti tukijärjestelmien jatkamisen edellytyksenä on, että niiden laajasta käytöstä sekä absoluuttisesti että suhteessa pankin velkojen kokonaismäärään seuraa vaatimus pankin elinkelpoisuuden kartoituksesta. Pankin jatkuva kyvyttömyys hankkia huomattava osa tarvitsemastaan rahoituksesta ilman valtiontakauksia saattaa olla merkki luottamuspulasta pankin liiketoimintamallin elinkelpoisuutta kohtaan. Pankin jatkuvaa voimakasta riippuvuutta takausjärjestelmistä on vältettävä, sillä järjestelmät suunniteltiin avuksi ennennäkemättömiin rahoitusvaikeuksiin. Takauksiin turvautuminen vielä kun olosuhteet ovat jo normalisoituneet saattaa antaa pankille mahdollisuuden lykätä tarpeellisia rakennemuutoksia. |
| --- | --- |

18.

Markkinaolosuhteiden tämänhetkisessä kehitysvaiheessa likviditeetin hankkiminen markkinoilta ei enää ole pankeille yhtä vaikeaa kuin kriisin ollessa vakavimmillaan. Näin ollen on perusteltua muuttaa valtiontakausten ehtoja siitä, miten paljon pankit voivat takauksiin turvautua. Vaikka takausten rajattu käyttö ilman lisätutkimuksia voidaan sallia, ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti tukijärjestelmien jatkamisen edellytyksenä on, että niiden laajasta käytöstä sekä absoluuttisesti että suhteessa pankin velkojen kokonaismäärään seuraa vaatimus pankin elinkelpoisuuden kartoituksesta. Pankin jatkuva kyvyttömyys hankkia huomattava osa tarvitsemastaan rahoituksesta ilman valtiontakauksia saattaa olla merkki luottamuspulasta pankin liiketoimintamallin elinkelpoisuutta kohtaan. Pankin jatkuvaa voimakasta riippuvuutta takausjärjestelmistä on vältettävä, sillä järjestelmät suunniteltiin avuksi ennennäkemättömiin rahoitusvaikeuksiin. Takauksiin turvautuminen vielä kun olosuhteet ovat jo normalisoituneet saattaa antaa pankille mahdollisuuden lykätä tarpeellisia rakennemuutoksia.

| 19. | Tämän vuoksi viranomainen pitää asianmukaisena, että takausjärjestelmissä, joita jatketaan 1 päivästä tammikuuta 2011, tulisi olla kynnysarvo sekä taatun kokonaisvelkakannan suhteelle pankin velkojen kokonaismäärään että taattujen velkojen absoluuttiselle määrälle. Näiden kynnysarvojen ylittyessä pankilta edellytetään elinkelpoisuuden kartoitusta. Kun pankki 1 päivästä tammikuuta 2011 alkaen laskee liikkeeseen uuden tai uusitun velkapaperin, jolle se hakee järjestelmästä valtiontakausta ja kun taattavien maksamatta olevien velkojen kokonaismäärä ylittää määrätyn kynnysarvon sekä absoluuttisesti että suhteessa velkojen kokonaismäärään, (16) kyseisen EFTA-valtion on esitettävä viranomaiselle kartoitus pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuudesta kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun takaus on myönnetty. |
| --- | --- |

19.

Tämän vuoksi viranomainen pitää asianmukaisena, että takausjärjestelmissä, joita jatketaan 1 päivästä tammikuuta 2011, tulisi olla kynnysarvo sekä taatun kokonaisvelkakannan suhteelle pankin velkojen kokonaismäärään että taattujen velkojen absoluuttiselle määrälle. Näiden kynnysarvojen ylittyessä pankilta edellytetään elinkelpoisuuden kartoitusta. Kun pankki 1 päivästä tammikuuta 2011 alkaen laskee liikkeeseen uuden tai uusitun velkapaperin, jolle se hakee järjestelmästä valtiontakausta ja kun taattavien maksamatta olevien velkojen kokonaismäärä ylittää määrätyn kynnysarvon sekä absoluuttisesti että suhteessa velkojen kokonaismäärään, (16) kyseisen EFTA-valtion on esitettävä viranomaiselle kartoitus pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuudesta kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun takaus on myönnetty.

| 20. | Tämä mekanismi ei koske pankkeja, joissa jo toteutetaan rakenneuudistusta tai joilta edellytetään rakenneuudistussuunnitelman esittämistä tai joiden elinkelpoisuutta jo kartoitetaan. Näissä tapauksissa valtion lisätuki tulisi ottaa huomioon meneillään olevan uudelleenjärjestelyn tai elinkelpoisuuden kartoituksen yhteydessä. (17) |
| --- | --- |

20.

Tämä mekanismi ei koske pankkeja, joissa jo toteutetaan rakenneuudistusta tai joilta edellytetään rakenneuudistussuunnitelman esittämistä tai joiden elinkelpoisuutta jo kartoitetaan. Näissä tapauksissa valtion lisätuki tulisi ottaa huomioon meneillään olevan uudelleenjärjestelyn tai elinkelpoisuuden kartoituksen yhteydessä. (17)

| 21. | Taatun kokonaisvelkakannan kynnysarvoksi asetetaan 5 prosenttia kokonaisvelkakannasta ja taattujen velkojen kokonaismääräksi korkeintaan 500 miljoonaa euroa. Kynnysarvo perustuu vertailuun, joka osoittaa, että valtaosa takauksia saaneista pankeista, joilla tällä hetkellä ei ole rakenneuudistusvelvoitetta (ja jopa merkittävä osa rakenneuudistukseen velvoitetuista pankeista), jää selvästi kynnysarvon alapuolelle. Sen pienen mutta merkityksellisen osan pankeista, jotka ylittävät kynnysarvon, on puolestaan aiheellista tutkia tarkasti, kertooko voimakas turvautuminen takauksiin rahoituksen hankkimisessa rakenteellisesta heikkoudesta pankin liiketoimintamallissa. Järjestelmä myös tarjoaa vakaille pankeille kannustimen aloittaa nopea paluu pääasiallisesti tai kokonaan markkinaehtoiseen rahoitukseen. Elinkelpoisuuskartoituksen läpikäyneet pankit taas saavat joko varmistuksen pitkän aikavälin elinkelpoisuudestaan tai, mikäli sitä epäillään, tiedon perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeesta. |
| --- | --- |

21.

Taatun kokonaisvelkakannan kynnysarvoksi asetetaan 5 prosenttia kokonaisvelkakannasta ja taattujen velkojen kokonaismääräksi korkeintaan 500 miljoonaa euroa. Kynnysarvo perustuu vertailuun, joka osoittaa, että valtaosa takauksia saaneista pankeista, joilla tällä hetkellä ei ole rakenneuudistusvelvoitetta (ja jopa merkittävä osa rakenneuudistukseen velvoitetuista pankeista), jää selvästi kynnysarvon alapuolelle. Sen pienen mutta merkityksellisen osan pankeista, jotka ylittävät kynnysarvon, on puolestaan aiheellista tutkia tarkasti, kertooko voimakas turvautuminen takauksiin rahoituksen hankkimisessa rakenteellisesta heikkoudesta pankin liiketoimintamallissa. Järjestelmä myös tarjoaa vakaille pankeille kannustimen aloittaa nopea paluu pääasiallisesti tai kokonaan markkinaehtoiseen rahoitukseen. Elinkelpoisuuskartoituksen läpikäyneet pankit taas saavat joko varmistuksen pitkän aikavälin elinkelpoisuudestaan tai, mikäli sitä epäillään, tiedon perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeesta.

| 22. | Elinkelpoisuuskartoituksen sisällön osalta voidaan viitata rakenneuudistustoimenpiteitä koskeviin suuntaviivoihin, joiden mukaan periaatteita pankin tilanteen analyysista, jonka tarkoituksena on pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen rakenneuudistussuunnitelman avulla, sovelletaan vastaavasti myös tapauksiin, joissa tuensaajalla ei ole virallista velvoitetta esittää rakenneuudistussuunnitelmaa, mutta sen tulee kuitenkin todistaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa. Pankin on erityisesti todistettava rahoituskapasiteettinsa vakaus ja tarpeen vaatiessa suostuttava maksuvalmiuden rasituskokeeseen. (18) Elinkelpoisuuden arvioinnissa on myös huomioitava erityisseikat, jotka koskevat tukea saavia rahoituslaitoksia (19) tai tiettyä EFTA-valtiota (20), sekä kyseisen valtion rahoitusmarkkinoilla vallitseva tilanne, joka saattaa vaikuttaa elinkelpoisuuden arviointiin ja taattujen velkojen ja kokonaisvelkakannan suhteen ohjeelliseen merkitykseen. Yleissääntönä on, että mitä voimakkaammin pankki turvautuu valtiontakauksiin ja mitä enemmän tilanteeseen liittyy muunkin valtiontuen käyttö ja/tai heikko luottokelpoisuus (21), sitä suurempi on pankin tarve muuttaa liiketoimintamalliaan varmistaakseen pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa. |
| --- | --- |

22.

Elinkelpoisuuskartoituksen sisällön osalta voidaan viitata rakenneuudistustoimenpiteitä koskeviin suuntaviivoihin, joiden mukaan periaatteita pankin tilanteen analyysista, jonka tarkoituksena on pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen rakenneuudistussuunnitelman avulla, sovelletaan vastaavasti myös tapauksiin, joissa tuensaajalla ei ole virallista velvoitetta esittää rakenneuudistussuunnitelmaa, mutta sen tulee kuitenkin todistaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa. Pankin on erityisesti todistettava rahoituskapasiteettinsa vakaus ja tarpeen vaatiessa suostuttava maksuvalmiuden rasituskokeeseen. (18) Elinkelpoisuuden arvioinnissa on myös huomioitava erityisseikat, jotka koskevat tukea saavia rahoituslaitoksia (19) tai tiettyä EFTA-valtiota (20), sekä kyseisen valtion rahoitusmarkkinoilla vallitseva tilanne, joka saattaa vaikuttaa elinkelpoisuuden arviointiin ja taattujen velkojen ja kokonaisvelkakannan suhteen ohjeelliseen merkitykseen. Yleissääntönä on, että mitä voimakkaammin pankki turvautuu valtiontakauksiin ja mitä enemmän tilanteeseen liittyy muunkin valtiontuen käyttö ja/tai heikko luottokelpoisuus (21), sitä suurempi on pankin tarve muuttaa liiketoimintamalliaan varmistaakseen pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa.

| 23. | Elinkelpoisuuden kartoitusta vaativalla järjestelmällä viestitetään pankeille, että niiden on valmistauduttava palaamaan rahoituksessaan valtion tuen sijaan normaaleihin markkinamekanismeihin, sillä rahoitusalan toipuessa vähitellen kriisiolosuhteista yksittäisiä laitoksia kannustetaan vähentämään valtiontakauksiin turvautumista tai luopumaan niistä kokonaan. Samalla järjestelmä on riittävän joustava, jotta mahdolliset erot eri pankkeihin tai kansallisiin rahoitusmarkkinoihin vaikuttavissa olosuhteissa voidaan huomioida asianmukaisesti. Järjestelmässä on myös otettu huomioon rahoitusjärjestelmän vakauden mahdollinen horjuminen jatkossa, mikä on kiistatta mahdollista rahoitusmarkkinoiden elpymisen ollessa yhä hauraalla pohjalla. |
| --- | --- |

23.

Elinkelpoisuuden kartoitusta vaativalla järjestelmällä viestitetään pankeille, että niiden on valmistauduttava palaamaan rahoituksessaan valtion tuen sijaan normaaleihin markkinamekanismeihin, sillä rahoitusalan toipuessa vähitellen kriisiolosuhteista yksittäisiä laitoksia kannustetaan vähentämään valtiontakauksiin turvautumista tai luopumaan niistä kokonaan. Samalla järjestelmä on riittävän joustava, jotta mahdolliset erot eri pankkeihin tai kansallisiin rahoitusmarkkinoihin vaikuttavissa olosuhteissa voidaan huomioida asianmukaisesti. Järjestelmässä on myös otettu huomioon rahoitusjärjestelmän vakauden mahdollinen horjuminen jatkossa, mikä on kiistatta mahdollista rahoitusmarkkinoiden elpymisen ollessa yhä hauraalla pohjalla.

4.   Terveiden ja ongelmapankkien erottelusta luopuminen rakenneuudistussuunnitelman laatimisen perusteena

| 24. | Kriisin alkuaikoina valvontaviranomainen jakoi rahoituslaitokset epäterveisiin/ongelmapankkeihin ja perustaltaan terveisiin pankkeihin eli yhtäältä pankkeihin, jotka kärsivät sisäsyntyisistä, rakenteellisista ongelmista, jotka liittyivät esimerkiksi niiden liiketoimintamalliin tai sijoitusstrategiaan, ja toisaalta pankkeihin, joiden ongelmat pitkälti liittyivät pelkästään äärimmilleen kärjistyneeseen finanssikriisiin eivätkä niinkään niiden liiketoimintamallin terveyteen, tehottomuuteen tai liialliseen riskinottoon. Tämä jaottelu tehdään erityisesti pääomapohjan vahvistamista koskevista toimenpiteistä annetuissa suuntaviivoissa esitettyjen indikaattoreiden perusteella. Niitä ovat vakavaraisuus, senhetkiset CDS-sopimusten hinnat, pankin senhetkinen luokitus ja sen luokitusnäkymät sekä muun muassa pääomasijoituksen suhteellinen koko. Viimeksi mainitun osalta valvontaviranomainen erottelee perustaltaan terveet ja ongelmapankit toisistaan sillä perusteella, onko pääomapohjan vahvistamistoimenpiteinä ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevina toimenpiteinä myönnetty tuki enemmän kuin 2 prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä. Ongelmapankin pääomapohjan vahvistaminen edellyttää, että valvontaviranomaiselle esitetään rakenneuudistussuunnitelma, kun taas terveen pankin pääomapohjan vahvistaminen edellyttää, että komissiolle esitetään elinkelpoisuussuunnitelma. |
| --- | --- |

24.

Kriisin alkuaikoina valvontaviranomainen jakoi rahoituslaitokset epäterveisiin/ongelmapankkeihin ja perustaltaan terveisiin pankkeihin eli yhtäältä pankkeihin, jotka kärsivät sisäsyntyisistä, rakenteellisista ongelmista, jotka liittyivät esimerkiksi niiden liiketoimintamalliin tai sijoitusstrategiaan, ja toisaalta pankkeihin, joiden ongelmat pitkälti liittyivät pelkästään äärimmilleen kärjistyneeseen finanssikriisiin eivätkä niinkään niiden liiketoimintamallin terveyteen, tehottomuuteen tai liialliseen riskinottoon. Tämä jaottelu tehdään erityisesti pääomapohjan vahvistamista koskevista toimenpiteistä annetuissa suuntaviivoissa esitettyjen indikaattoreiden perusteella. Niitä ovat vakavaraisuus, senhetkiset CDS-sopimusten hinnat, pankin senhetkinen luokitus ja sen luokitusnäkymät sekä muun muassa pääomasijoituksen suhteellinen koko. Viimeksi mainitun osalta valvontaviranomainen erottelee perustaltaan terveet ja ongelmapankit toisistaan sillä perusteella, onko pääomapohjan vahvistamistoimenpiteinä ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevina toimenpiteinä myönnetty tuki enemmän kuin 2 prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä. Ongelmapankin pääomapohjan vahvistaminen edellyttää, että valvontaviranomaiselle esitetään rakenneuudistussuunnitelma, kun taas terveen pankin pääomapohjan vahvistaminen edellyttää, että komissiolle esitetään elinkelpoisuussuunnitelma.

| 25. | Tämä erottelu ja indikaattoreiden, kuten pankkien riskipainotettujen omaisuuserien 2 prosentin kynnysarvon, asettaminen perustuivat alun perin pelkoon siitä, että arvonalennuksista johtuvat pääomatarpeet, markkinoiden kasvaneet odotukset pankkien pääomatasojen suhteen ja tilapäiset vaikeudet saada markkinoilta pääomaa johtaisivat muuten siihen, että terveet pankit vähentäisivät reaalitalouden luototusta, jotta ne eivät joutuisi esittämään rakenneuudistussuunnitelmaa turvautuessaan valtion varoihin. Tällä hetkellä pankkialalla on kuitenkin vähemmän vaikeuksia saada pääomaa markkinoilta tai esimerkiksi kertyneiden voittovarojen (22) muodossa, ja ne voivat siksi tyydyttää pääomatarpeensa turvautumatta valtion tukeen. (23) Pankkien markkinoilta hankkiman pääoman määrä on kasvanut huomattavasti vuosina 2009 ja 2010, mikä kertoo siitä, että pankit saavat jälleen pääomaa markkinoilta ja että ne varautuvat uusiin sääntelyvaatimuksiin. (24) |
| --- | --- |

25.

Tämä erottelu ja indikaattoreiden, kuten pankkien riskipainotettujen omaisuuserien 2 prosentin kynnysarvon, asettaminen perustuivat alun perin pelkoon siitä, että arvonalennuksista johtuvat pääomatarpeet, markkinoiden kasvaneet odotukset pankkien pääomatasojen suhteen ja tilapäiset vaikeudet saada markkinoilta pääomaa johtaisivat muuten siihen, että terveet pankit vähentäisivät reaalitalouden luototusta, jotta ne eivät joutuisi esittämään rakenneuudistussuunnitelmaa turvautuessaan valtion varoihin. Tällä hetkellä pankkialalla on kuitenkin vähemmän vaikeuksia saada pääomaa markkinoilta tai esimerkiksi kertyneiden voittovarojen (22) muodossa, ja ne voivat siksi tyydyttää pääomatarpeensa turvautumatta valtion tukeen. (23) Pankkien markkinoilta hankkiman pääoman määrä on kasvanut huomattavasti vuosina 2009 ja 2010, mikä kertoo siitä, että pankit saavat jälleen pääomaa markkinoilta ja että ne varautuvat uusiin sääntelyvaatimuksiin. (24)

| 26. | Pankkien jakamisella terveisiin ja ongelmapankkeihin ei tämän vuoksi enää tunnu olevan merkitystä sen määrittämisessä, minkä pankkien olisi aloitettava valvontaviranomaisen kanssa keskustelut rakenneuudistuksestaan. Siksi pankkien, jotka vuonna 2011 edelleen turvautuvat valtioon pääoman hankkimiseksi tai arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevien toimenpiteiden toteuttamiseksi, olisi toimitettava valvontaviranomaiselle rakenneuudistussuunnitelma, josta näkyy, että pankki aikoo määrätietoisesti toteuttaa tarvittavat rakenneuudistustoimet ja palauttaa elinkelpoisuutensa ilman aiheetonta viivytystä. Tämän vuoksi jokaiselta tuensaajalta, jonka hyväksi toteutetaan uusi pääomapohjan vahvistamista tai arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva toimenpide, vaaditaan 1 päivästä tammikuuta 2011 rakenneuudistussuunnitelma. (25) |
| --- | --- |

26.

Pankkien jakamisella terveisiin ja ongelmapankkeihin ei tämän vuoksi enää tunnu olevan merkitystä sen määrittämisessä, minkä pankkien olisi aloitettava valvontaviranomaisen kanssa keskustelut rakenneuudistuksestaan. Siksi pankkien, jotka vuonna 2011 edelleen turvautuvat valtioon pääoman hankkimiseksi tai arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevien toimenpiteiden toteuttamiseksi, olisi toimitettava valvontaviranomaiselle rakenneuudistussuunnitelma, josta näkyy, että pankki aikoo määrätietoisesti toteuttaa tarvittavat rakenneuudistustoimet ja palauttaa elinkelpoisuutensa ilman aiheetonta viivytystä. Tämän vuoksi jokaiselta tuensaajalta, jonka hyväksi toteutetaan uusi pääomapohjan vahvistamista tai arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva toimenpide, vaaditaan 1 päivästä tammikuuta 2011 rakenneuudistussuunnitelma. (25)

| 27. | Pankkien rakenneuudistustarpeita arvioidessaan valvontaviranomainen ottaa huomioon kunkin pankin erityistilanteen sekä missä määrin rakenneuudistusta tarvitaan, jotta elinkelpoisuus voidaan palauttaa ilman lisätukea valtiolta, ja missä määrin valtiontukeen on turvauduttu aiemmin. Yleissääntönä on, että mitä merkittävämpää turvautuminen valtiontukeen on, sitä voimakkaampi on tarve toteuttaa perusteellinen rakenneuudistus pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi. Yksittäisessä arvioinnissa otetaan lisäksi huomioon markkinoiden mahdollinen erityistilanne ja rakenneuudistuspuitteita sovelletaan tarvittaessa joustavasti, jos vakava sokki vaarantaa rahoitusjärjestelmän vakauden yhdessä tai useammassa EFTA-valtiossa. |
| --- | --- |

27.

Pankkien rakenneuudistustarpeita arvioidessaan valvontaviranomainen ottaa huomioon kunkin pankin erityistilanteen sekä missä määrin rakenneuudistusta tarvitaan, jotta elinkelpoisuus voidaan palauttaa ilman lisätukea valtiolta, ja missä määrin valtiontukeen on turvauduttu aiemmin. Yleissääntönä on, että mitä merkittävämpää turvautuminen valtiontukeen on, sitä voimakkaampi on tarve toteuttaa perusteellinen rakenneuudistus pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi. Yksittäisessä arvioinnissa otetaan lisäksi huomioon markkinoiden mahdollinen erityistilanne ja rakenneuudistuspuitteita sovelletaan tarvittaessa joustavasti, jos vakava sokki vaarantaa rahoitusjärjestelmän vakauden yhdessä tai useammassa EFTA-valtiossa.

| 28. | Rakenneuudistussuunnitelman vaatiminen pankeilta, jotka saavat rakenteellista tukea (pääomapohjan vahvistamista ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevat toimenpiteet), on tarkoitettu pankeille merkiksi siitä, että niiden on valmistauduttava palaamaan rahoituksessaan valtion tuen sijaan tavanomaisiin markkinamekanismeihin rahoitusalan toipuessa vähitellen kriisiolosuhteista. Samalla kuitenkin hyväksytään, että pelkkä jälleenrahoitustakausten käyttö ei edellytä rakenneuudistussuunnitelman toimittamista. Tämä kannustaa tukea yhä tarvitsevia yksittäisiä pankkeja nopeuttamaan tarvittavaa rakenneuudistusta. Samalla järjestelmä on riittävän joustava, jotta mahdolliset erot eri pankkeihin tai kansallisiin rahoitusmarkkinoihin vaikuttavissa olosuhteissa voidaan huomioida asianmukaisesti. Järjestelmässä on myös otettu huomioon rahoitusjärjestelmän vakauden mahdollinen horjuminen jatkossa, mikä on kiistatta mahdollista rahoitusmarkkinoiden elpymisen ollessa yhä hauraalla pohjalla. |
| --- | --- |

28.

Rakenneuudistussuunnitelman vaatiminen pankeilta, jotka saavat rakenteellista tukea (pääomapohjan vahvistamista ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevat toimenpiteet), on tarkoitettu pankeille merkiksi siitä, että niiden on valmistauduttava palaamaan rahoituksessaan valtion tuen sijaan tavanomaisiin markkinamekanismeihin rahoitusalan toipuessa vähitellen kriisiolosuhteista. Samalla kuitenkin hyväksytään, että pelkkä jälleenrahoitustakausten käyttö ei edellytä rakenneuudistussuunnitelman toimittamista. Tämä kannustaa tukea yhä tarvitsevia yksittäisiä pankkeja nopeuttamaan tarvittavaa rakenneuudistusta. Samalla järjestelmä on riittävän joustava, jotta mahdolliset erot eri pankkeihin tai kansallisiin rahoitusmarkkinoihin vaikuttavissa olosuhteissa voidaan huomioida asianmukaisesti. Järjestelmässä on myös otettu huomioon rahoitusjärjestelmän vakauden mahdollinen horjuminen jatkossa, mikä on kiistatta mahdollista rahoitusmarkkinoiden elpymisen ollessa yhä hauraalla pohjalla.

5.   Soveltamisaika ja tulevaisuudennäkymät

| 29. | ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamista ja rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen voimassaoloa jatketaan 1 päivästä tammikuuta 201131 päivään joulukuuta 2011. (26) Voimassaolon jatkaminen muuttunein ehdoin liittyy myös siihen, että vähitellen siirrytään ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohtaan perustuvaan pysyvämpään pankkien pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien valtiontukisuuntaviivojen järjestelmään, jota olisi markkinaolosuhteiden salliessa tarkoitus alkaa soveltaa 1 päivästä tammikuuta 2012. |
| --- | --- |

29.

ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamista ja rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen voimassaoloa jatketaan 1 päivästä tammikuuta 201131 päivään joulukuuta 2011. (26) Voimassaolon jatkaminen muuttunein ehdoin liittyy myös siihen, että vähitellen siirrytään ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohtaan perustuvaan pysyvämpään pankkien pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien valtiontukisuuntaviivojen järjestelmään, jota olisi markkinaolosuhteiden salliessa tarkoitus alkaa soveltaa 1 päivästä tammikuuta 2012.

---

(1)  Suuntaviivat ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan sekä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan soveltamista ja tulkitsemista varten, valvontaviranomainen hyväksynyt ja antanut 19 päivänä tammikuuta 1994 (julkaistu EYVL L 231, 3.9.1994, s. 1, ja ETA-täydennysosassa N:o 32, 3.9.1994, s. 1). Suuntaviivoja, jäljempänä ’valtiontuen suuntaviivat’, on muutettu viimeksi 17 päivänä joulukuuta 2008. Valtiontuen suuntaviivojen päivitetty versio on saatavilla valvontaviranomaisen internetsivuilla:

http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(2)  Yksinkertaisuuden vuoksi tässä asiakirjassa ”rahoituslaitoksia” kutsutaan ”pankeiksi”.

(3)  Päätös 28/09/KOL, tehty 29 päivänä tammikuuta 2009.

(4)  Päätös 28/09/KOL, tehty 29 päivänä tammikuuta 2009.

(5)  Päätös 191/09/KOL, tehty 22 päivänä huhtikuuta 2009.

(6)  Päätös 472/09/KOL, tehty 25 päivänä marraskuuta 2009.

(7)  Eurooppa-neuvosto vahvisti nämä päätelmät kokouksessaan 11 päivänä joulukuuta 2009. Myös Euroopan parlamentti on vaatinut 9 päivänä maaliskuuta 2010 kilpailupolitiikkaa koskevasta kertomuksesta (2008) esittämässään päätöslauselmassa

(http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P7-TA-2010-0050), että valtion tukea rahoituslaitoksille ei pitäisi tarpeettomasti jatkaa ja että strategiat tuesta irtautumiseksi olisi laadittava mahdollisimman pian.

(8)  Joustavuuslauseke mahdollistaa tilanteen uudelleenarvioinnin ja asianmukaiset korjaustoimet, jos rahoitusmarkkinoita kohtaa uusi vakava sokki kaikkialla ETA:ssa tai yhdessä tai useammassa EFTA-valtiossa.

(9)  Ks. http://www.ecb.int/pub/pdf/other/recommendations_on_guaranteesen.pdf.

(10)  Järjestelmän ulkopuolella myönnettävistä yksittäisistä valtiontakauksista vaaditaan yleensä takauspalkkio samoin periaattein. Jos tuensaaja on rakenneuudistusvelvoitteiden alainen ja matalampi palkkiosumma saattaa erityisolosuhteista johtuen olla perusteltu, poikkeama on huomioitava rakenneuudistuksen kokonaisarvioinnissa ja toimissa, joilla minimoidaan kilpailuvääristymät.

(11)  Vuoden tai sitä lyhyempien velkojen takaukset.

(12)  Luokitusjärjestelmästä riippuen myös A1 ja A2.

(13)  Luokitusjärjestelmästä riippuen myös A3.

(14)  Mikäli eri luottoluokituslaitosten arviot eroavat toisistaan, palkkiosumman korotus lasketaan korkeimman luokituksen perusteella. Takauspalkkion suuruutta määritettäessä otetaan huomioon tuensaajan luottoluokitus sinä päivänä, jolloin sille myönnetään takaus tiettyyn sen liikkeeseen laskemaan velkakirjaan.

(15)  Esimerkiksi CDS-sopimusten hinnan viiteaikana voidaan käyttää tuoreempaa kuin EKP lokakuussa 2008 antamissaan suosituksissa määrää, kunhan tämä kiistatta johtaa palkkion nousemiseen vähintään 20 pisteellä pankeille, joiden luottoluokitus on A + tai A, 30 pisteellä pankeille, joiden luottoluokitus on A- ja 40 pisteellä pankeille, joiden luottoluokitus on alle A-.

(16)  Arvio kynnysarvon ylittymisestä tehdään, kun EFTA-valtio saa hakemuksen 1 päivänä tammikuuta 2011 tai sen jälkeen liikkeeseen lasketun uuden tai uusitun velkapaperin takauksen hyväksymisestä. Tässä yhteydessä arvioidaan pyydetyillä takauksilla katettavan velan määrä sekä kaikki olemassa olevat taatut maksamattomat velat ja niiden suhde senhetkiseen kokonaisvelkaan tai taseeseen. Ennen 1 päivää tammikuuta 2011 myönnetyt, kynnysarvon ylittävät maksamattomat velat eivät edellytä elinkelpoisuuden kartoitusta, ellei pankille myönnetä uutta velkaa, jolloin taattu kokonaisvelkakanta pysyy kynnyksen yläpuolella.

(17)  Mikäli pankissa esimerkiksi jo tehdään pääoman korottamisen vuoksi elinkelpoisuuden kartoitusta ja takausten kynnysarvo ylittyy, on meneillään olevassa kartoituksessa lisäksi selvitettävä syyt, miksi pankki yhä turvautuu valtiontakauksiin, suoritettava vakavaraisuustesti ja analysoitava, missä määrin pankin ennakoidaan käyttävän valtiontakauksia vastaisuudessa.

(18)  Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 8 kohta ja 2 jakso sekä asiaa käsittelevät jaksot pääomapohjan vahvistamista koskevien suuntaviivojen 40 kohdassa ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevien suuntaviivojen liite V.

(19)  Esimerkiksi korkea taattujen velkojen osuus kaikista veloista, joka selittyy pyrkimyksellä tukea tai edistää yleisen edun nimissä reaalitalouden luototusta EFTA-valtion tuen avulla. Menettelyn on kuitenkin sovelluttava yhteismarkkinoille.

(20)  EFTA-valtion yleinen makrotaloudellinen tilanne ja erityisesti valtion riskin kaltaiset seikat, jotka vaikuttavat suoraan ehtoihin, joilla kyseisen EFTA-valtion pankit saavat rahoitusta.

(21)  Tuensaajan luottoluokituksen tai CDS-sopimuksen hinnan perusteella.

(22)  Pankit ovat pääomapuskureiden kasvattamiseksi päättäneet myydä ei-strategisia omaisuuseriä, kuten rahoitussektorin ulkopuolisia omistusyhteyksiään, tai keskittyä tietyille maantieteellisille alueille. Ks. Euroopan keskuspankki: EU Banking Sector Stability, September 2010.

(23)  Euroopan keskuspankin mukaan pankkien vakavaraisuussuhdeluku kasvoi huomattavasti vuonna 2009 kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. Lisäksi unionin suuria pankkeja koskevan otoksen tiedot viittaavat siihen, että vakavaraisuus parani edelleen vuoden 2010 alkupuoliskolla, mitä tukivat kertyneiden voittovarojen kasvu sekä yksityisen pääoman hankkiminen ja joissakin pankeissa julkiset pääomasijoitukset. Ks. Euroopan keskuspankki: EU Banking Sector Stability, September 2010.

(24)  Baselin pankkivalvontakomitean (BCBS) laatimassa tulevassa sääntely-ympäristössä, ns. Basel III, edetään kohti uusia pääomasääntöjä, joiden uudet pääomavaatimukset pankkien pitäisi ajan myötä täyttää. On kiinnostavaa todeta ensinnäkin, että useimmat Euroopan unionin suurimmista pankeista ovat vahvistaneet pääomapuskureitaan viimeisten kahden vuoden aikana lisätäkseen tappionsietokykyään, ja toiseksi, että unionin muilla pankeilla pitäisi olla riittävästi aikaa (vuoteen 2019) kasvattaa pääomapuskureitaan käyttämällä muun muassa kertyneitä voittovaroja. On huomattava myös, että uuden sääntelykehyksen siirtymäsäännöksillä sallitaan nykyisten julkisen sektorin pääomasijoitusten jatkaminen 1 päivään tammikuuta 2018 asti. Lisäksi Baselin komitean tekemä ja komission laskelmilla vahvistettu määrällisten vaikutusten arviointi osoittaa pääomavaatimusten vaikutuksen pankkilainoihin olevan melko vaatimaton. Siksi uusien pääomavaatimusten ei odoteta vaikuttavan näissä suuntaviivoissa hahmoteltuun ehdotukseen.

(25)  Tämä koskee kaikkia pääomapohjan vahvistamista ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevia toimenpiteitä siitä riippumatta, ovatko ne yksittäisiä vai järjestelmän osana myönnettyjä toimia.

(26)  Voimassa olevia pankkitukijärjestelmiä (oli sitten kyse takauksista, pääomapohjan vahvistamisesta, maksuvalmiudesta, omaisuuseriin kohdistuvista tukitoimista tai muusta tuesta) jatketaan ja uusia hyväksytään ainoastaan kuudeksi kuukaudeksi, jotta vuoden 2011 puolivälissä voidaan tarvittaessa tehdä lisämukautuksia.

---

Oikaisuja

| 15.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/26

---

Oikaistaan neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 400/2010, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2010, muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1858/2005 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Korean tasavallasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta, ja tutkimuksen päättämisestä Malesiasta peräisin olevan tuonnin osalta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 117, 11. toukokuuta 2010
  )

Sivulla 11, 1 artiklan 1 kohdassa, taulukossa, toinen sarake, neljäs rivi:

korvataan:

”Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan”

seuraavasti:

”Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan”.

---