# Euroopan unionin L 274/2011

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2011.274.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 274 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 54. vuosikerta19. lokakuuta 2011 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2011.274.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 274

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

54. vuosikerta19. lokakuuta 2011

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2011/676/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2011, Ranskan tasavallan toteuttamasta oletetusta tuesta Trèves-yritykselle C 4/10 (ex NN 64/09)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 2585)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/677/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2011, valtiontuesta C 3/09 (ex NN 41 A-B/03), jota Portugali on myöntänyt teurastamojätteen keräykseen, kuljetukseen, käsittelyyn ja hävittämiseen
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 4888) | 15 |
| | | 2011/678/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 27 päivänä heinäkuuta 2011, valtiontuesta, jonka Belgia on myöntänyt nautaeläinten tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (TSE) seulontojen rahoittamiseksi (valtiontuki C 44/08 (ex NN 45/04))
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 5457) | 36 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

2011/676/EU

*

Komission päätös, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2011, Ranskan tasavallan toteuttamasta oletetusta tuesta Trèves-yritykselle C 4/10 (ex NN 64/09)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 2585)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 2585)

1

1

2011/677/EU

*

Komission päätös, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2011, valtiontuesta C 3/09 (ex NN 41 A-B/03), jota Portugali on myöntänyt teurastamojätteen keräykseen, kuljetukseen, käsittelyyn ja hävittämiseen
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 4888)

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 4888)

15

2011/678/EU

*

Komission päätös, annettu 27 päivänä heinäkuuta 2011, valtiontuesta, jonka Belgia on myöntänyt nautaeläinten tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (TSE) seulontojen rahoittamiseksi (valtiontuki C 44/08 (ex NN 45/04))
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 5457)

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 5457)

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 19.10.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 274/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 20 päivänä huhtikuuta 2011,

Ranskan tasavallan toteuttamasta oletetusta tuesta Trèves-yritykselle C 4/10 (ex NN 64/09)

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 2585)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/676/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Komissio sai tietää keväällä 2009 ilmestyneiden lehtiartikkeleiden perusteella, että Trèves-yritys oli saanut Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles -rahastolta, jäljempänä ’FMEA’, 55 miljoonan euron sijoituksen. Komissio pyysi Ranskan viranomaisilta asiasta tietoja 5 päivänä toukokuuta 2009, 11 päivänä kesäkuuta 2009, 10 päivänä heinäkuuta 2009 ja 4 päivänä marraskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä. Viranomaiset vastasivat kirjeillä (tai sähköpostiviesteillä), jotka oli päivätty 5 päivänä kesäkuuta 2009, 23 päivänä kesäkuuta 2009, 18 päivänä elokuuta 2009, 18 päivänä marraskuuta 2009 ja 23 päivänä joulukuuta 2009. |
| --- | --- |

(1)

Komissio sai tietää keväällä 2009 ilmestyneiden lehtiartikkeleiden perusteella, että Trèves-yritys oli saanut Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles -rahastolta, jäljempänä ’FMEA’, 55 miljoonan euron sijoituksen. Komissio pyysi Ranskan viranomaisilta asiasta tietoja 5 päivänä toukokuuta 2009, 11 päivänä kesäkuuta 2009, 10 päivänä heinäkuuta 2009 ja 4 päivänä marraskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä. Viranomaiset vastasivat kirjeillä (tai sähköpostiviesteillä), jotka oli päivätty 5 päivänä kesäkuuta 2009, 23 päivänä kesäkuuta 2009, 18 päivänä elokuuta 2009, 18 päivänä marraskuuta 2009 ja 23 päivänä joulukuuta 2009.

| (2) | Lisäksi 8 päivänä tammikuuta 2010 pidettiin Ranskan viranomaisten pyynnöstä kokous komission tiloissa. Kokouksen jälkeen Ranskan viranomaiset toimittivat lisätietoja sähköpostitse 15 päivänä tammikuuta 2010. |
| --- | --- |

(2)

Lisäksi 8 päivänä tammikuuta 2010 pidettiin Ranskan viranomaisten pyynnöstä kokous komission tiloissa. Kokouksen jälkeen Ranskan viranomaiset toimittivat lisätietoja sähköpostitse 15 päivänä tammikuuta 2010.

| (3) | Komissio ilmoitti 29 päivänä tammikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Ranskalle päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely FMEA:n sijoituksesta sekä Ranskan viranomaisten Trèvesille myöntämästä sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelystä, jäljempänä ’velkajärjestely’. Ranska toimitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevat huomautuksensa 25 päivänä maaliskuuta 2010. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti 29 päivänä tammikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Ranskalle päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely FMEA:n sijoituksesta sekä Ranskan viranomaisten Trèvesille myöntämästä sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelystä, jäljempänä ’velkajärjestely’. Ranska toimitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevat huomautuksensa 25 päivänä maaliskuuta 2010.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä.

| (5) | Komissio on saanut asiasta huomautuksia seuraavilta asianomaisilta: Italian tasavalta, Trèves-yritys, PSA Peugeot Citroën -konserni, Renault-konserni, Trèves-yrityksen kilpailija, joka haluaa pysyä nimettömänä, sekä FMEA (3). Komissio toimitti nämä huomautukset Ranskalle lausuntoa varten ja sai sen lausunnon 5 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Ranskan viranomaisten kanssa myös pidettiin kokous 18 päivänä marraskuuta 2010. Komissiolle toimitettiin myös lisätietoja sähköpostitse 21 päivänä joulukuuta 2010 ja 22 päivänä helmikuuta 2011. |
| --- | --- |

(5)

Komissio on saanut asiasta huomautuksia seuraavilta asianomaisilta: Italian tasavalta, Trèves-yritys, PSA Peugeot Citroën -konserni, Renault-konserni, Trèves-yrityksen kilpailija, joka haluaa pysyä nimettömänä, sekä FMEA (3). Komissio toimitti nämä huomautukset Ranskalle lausuntoa varten ja sai sen lausunnon 5 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Ranskan viranomaisten kanssa myös pidettiin kokous 18 päivänä marraskuuta 2010. Komissiolle toimitettiin myös lisätietoja sähköpostitse 21 päivänä joulukuuta 2010 ja 22 päivänä helmikuuta 2011.

II.   KUVAUS TARKASTELTAVANA OLEVISTA TOIMENPITEISTÄ

| (6) | Ennen tarkasteltavana olevien toimenpiteiden kuvaamista esitellään Fonds Stratégique d’Investissement, jäljempänä ’FSI’, FMEA, FMEA:n hallintayhtiö CDC Entreprises (ks. II.1 kohta) ja Trèves-yritys sekä siihen liittyvät toimenpiteet (ks. II.2 kohta). Samoin esitellään syyt, jotka johtivat FMEA:n sijoitusta ja sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyä koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen (II.3 kohta). |
| --- | --- |

(6)

Ennen tarkasteltavana olevien toimenpiteiden kuvaamista esitellään Fonds Stratégique d’Investissement, jäljempänä ’FSI’, FMEA, FMEA:n hallintayhtiö CDC Entreprises (ks. II.1 kohta) ja Trèves-yritys sekä siihen liittyvät toimenpiteet (ks. II.2 kohta). Samoin esitellään syyt, jotka johtivat FMEA:n sijoitusta ja sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyä koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen (II.3 kohta).

II.1   FSI, FMEA ja CDC Entreprises

| (7) | FSI perustettiin vuonna 2008 alkaneen kriisin vuoksi Ranskan talouden tukemista varten. Hieman tämän jälkeen FSI perusti yhdessä PSA Peugeot Citroën -konsernin, jäljempänä ’PSA’, ja Renault-konsernin, jäljempänä ’Renault’, kanssa FMEA:n. FSI tukee kaikentyyppisiä yrityksiä talouden alasta riippumatta, mutta FMEA toimii ainoastaan autoteollisuuden alihankkijoiden hyväksi. |
| --- | --- |

(7)

FSI perustettiin vuonna 2008 alkaneen kriisin vuoksi Ranskan talouden tukemista varten. Hieman tämän jälkeen FSI perusti yhdessä PSA Peugeot Citroën -konsernin, jäljempänä ’PSA’, ja Renault-konsernin, jäljempänä ’Renault’, kanssa FMEA:n. FSI tukee kaikentyyppisiä yrityksiä talouden alasta riippumatta, mutta FMEA toimii ainoastaan autoteollisuuden alihankkijoiden hyväksi.

| (8) | Ranskan hallitus perusti FSI:n, 20 miljardin euron rahaston, joulukuussa 2008 vastaamaan sellaisten yritysten oman pääoman tarpeista, joiden katsottiin edistävän Ranskan talouden kasvua ja kilpailukykyä. FSI:n johdon mukaan se investoi ainoastaan yrityksiin, joiden kasvu- ja kilpailukykynäkymät ovat Ranskan talouden kannalta suotuisat. |
| --- | --- |

(8)

Ranskan hallitus perusti FSI:n, 20 miljardin euron rahaston, joulukuussa 2008 vastaamaan sellaisten yritysten oman pääoman tarpeista, joiden katsottiin edistävän Ranskan talouden kasvua ja kilpailukykyä. FSI:n johdon mukaan se investoi ainoastaan yrityksiin, joiden kasvu- ja kilpailukykynäkymät ovat Ranskan talouden kannalta suotuisat.

| (9) | FIS:stä 49 prosenttia on Ranskan valtion ja 51 prosenttia Caisse des Dépôts et Consignation -rahoituslaitoksen, jäljempänä ’CDC’, omistuksessa. CDC ja sen tytäryritykset muodostavat Ranskan yleistä etua ja taloudellista kehitystä edistävän valtion omistaman konsernin (4), jonka johtajat nimitetään asetuksella. |
| --- | --- |

(9)

FIS:stä 49 prosenttia on Ranskan valtion ja 51 prosenttia Caisse des Dépôts et Consignation -rahoituslaitoksen, jäljempänä ’CDC’, omistuksessa. CDC ja sen tytäryritykset muodostavat Ranskan yleistä etua ja taloudellista kehitystä edistävän valtion omistaman konsernin (4), jonka johtajat nimitetään asetuksella.

| (10) | FSI:n hallintoneuvostoa johtaa CDC:n pääjohtaja, ja siihen kuuluu puheenjohtajan lisäksi kuusi jäsentä, joista yksi edustaa CDC:tä, kaksi Ranskan valtiota (Ranskan valtion osakkuuksia hoitavan viraston pääjohtaja ja yritysasioita johtavan viraston pääjohtaja) ja kolme yritysten etuja (yritysten SCOR, Essilor ja Artémis johtajat). |
| --- | --- |

(10)

FSI:n hallintoneuvostoa johtaa CDC:n pääjohtaja, ja siihen kuuluu puheenjohtajan lisäksi kuusi jäsentä, joista yksi edustaa CDC:tä, kaksi Ranskan valtiota (Ranskan valtion osakkuuksia hoitavan viraston pääjohtaja ja yritysasioita johtavan viraston pääjohtaja) ja kolme yritysten etuja (yritysten SCOR, Essilor ja Artémis johtajat).

| (11) | FMEA on riskipääomarahasto, jolla edistetään autoteollisuuden kilpailukykyisten alihankkijoiden markkinoilletuloa. Erityisesti alihankkijoiden olisi pystyttävä tarjoamaan asiakkailleen tutkimus- ja kehittämiskapasiteettia sekä vahvaa kansainvälistä yhteistyötä. FMEA tekee enintään 60 miljoonan euron sijoituksia yksinomaan siihen osallistuvien tahojen eduksi yksin tai yhdessä muiden yksityisten sijoittajien tai rahastojen kanssa. |
| --- | --- |

(11)

FMEA on riskipääomarahasto, jolla edistetään autoteollisuuden kilpailukykyisten alihankkijoiden markkinoilletuloa. Erityisesti alihankkijoiden olisi pystyttävä tarjoamaan asiakkailleen tutkimus- ja kehittämiskapasiteettia sekä vahvaa kansainvälistä yhteistyötä. FMEA tekee enintään 60 miljoonan euron sijoituksia yksinomaan siihen osallistuvien tahojen eduksi yksin tai yhdessä muiden yksityisten sijoittajien tai rahastojen kanssa.

| (12) | FMEA perustettiin 25 päivänä maaliskuuta 2009 osana Ranskan tasavallan presidentin 4 päivänä joulukuuta 2008 ilmoittamaa autoteollisuuden tukisuunnitelmaa. Sen pääoma on 600 miljoonaa euroa, ja sen rahoittajia ovat FSI (200 miljoonaa euroa), PSA (200 miljoonaa euroa) ja Renault (200 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(12)

FMEA perustettiin 25 päivänä maaliskuuta 2009 osana Ranskan tasavallan presidentin 4 päivänä joulukuuta 2008 ilmoittamaa autoteollisuuden tukisuunnitelmaa. Sen pääoma on 600 miljoonaa euroa, ja sen rahoittajia ovat FSI (200 miljoonaa euroa), PSA (200 miljoonaa euroa) ja Renault (200 miljoonaa euroa).

| (13) | Hallinnosta vastaa CDC:n tytäryritys CDC Entreprises. Sijoituspäätökset tekee siis CDC Entreprises. |
| --- | --- |

(13)

Hallinnosta vastaa CDC:n tytäryritys CDC Entreprises. Sijoituspäätökset tekee siis CDC Entreprises.

| (14) | FMEA:lla on valintakomitea ja sijoituskomitea, jotka vastaavat sijoitusten valmistelusta, ennen kuin hallintayhtiö CDC Entreprises toteuttaa ne käytännössä. Kaikki kolme sijoittajaa, PSA, Renault ja FSI, toimivat komiteoissa samanarvoisina. |
| --- | --- |

(14)

FMEA:lla on valintakomitea ja sijoituskomitea, jotka vastaavat sijoitusten valmistelusta, ennen kuin hallintayhtiö CDC Entreprises toteuttaa ne käytännössä. Kaikki kolme sijoittajaa, PSA, Renault ja FSI, toimivat komiteoissa samanarvoisina.

| (15) | FMEA:n täytäntöönpanomääräysten mukaan hallintayhtiön on kuultava valintakomiteaa sijoitushankkeiden strategisesta luonteesta. Nämä lausunnot eivät sido hallintayhtiötä. Ne hyväksytään kahden kolmasosan enemmistöllä. |
| --- | --- |

(15)

FMEA:n täytäntöönpanomääräysten mukaan hallintayhtiön on kuultava valintakomiteaa sijoitushankkeiden strategisesta luonteesta. Nämä lausunnot eivät sido hallintayhtiötä. Ne hyväksytään kahden kolmasosan enemmistöllä.

| (16) | Sijoituskomiteaa on kuultava ennen jokaista investointia tai disinvestointia tai jokaista kertaa, kun sijoituspolitiikan kriteereistä ja säännöistä poiketaan. Myös komitean lausunnot investointi- tai disinvestointihankkeista hyväksytään kahden kolmasosan enemmistöllä eivätkä ne sido hallintayhtiötä. Jos yksi kolmesta sijoittajasta antaa kielteisen äänen, annettua lausuntoa pidetään kuitenkin kielteisenä. Tällöin investointi- tai disinvestointihanke lähetetään takaisin valintakomiteaan. |
| --- | --- |

(16)

Sijoituskomiteaa on kuultava ennen jokaista investointia tai disinvestointia tai jokaista kertaa, kun sijoituspolitiikan kriteereistä ja säännöistä poiketaan. Myös komitean lausunnot investointi- tai disinvestointihankkeista hyväksytään kahden kolmasosan enemmistöllä eivätkä ne sido hallintayhtiötä. Jos yksi kolmesta sijoittajasta antaa kielteisen äänen, annettua lausuntoa pidetään kuitenkin kielteisenä. Tällöin investointi- tai disinvestointihanke lähetetään takaisin valintakomiteaan.

| (17) | CDC Entreprises on merkittävä toimija Ranskan pääomasijoitusalalla. Sen on noudatettava kaikkia Ranskan rahoitusmarkkinaviranomaisen asettamia sääntöjä, jotka koskevat varainhoitoa kolmansien osapuolten puolesta. Erityisesti näitä ovat sijoitusten valinnan riippumattomuutta ja eturistiriitojen estämistä koskevat säännöt. CDC Entreprises hallinnoi muun muassa FSI:n sijoituksia pörssissä noteeraamattomiin pk-yrityksiin sekä CDC:n ja muiden sijoittajien puolesta tehtyjä sijoituksia. |
| --- | --- |

(17)

CDC Entreprises on merkittävä toimija Ranskan pääomasijoitusalalla. Sen on noudatettava kaikkia Ranskan rahoitusmarkkinaviranomaisen asettamia sääntöjä, jotka koskevat varainhoitoa kolmansien osapuolten puolesta. Erityisesti näitä ovat sijoitusten valinnan riippumattomuutta ja eturistiriitojen estämistä koskevat säännöt. CDC Entreprises hallinnoi muun muassa FSI:n sijoituksia pörssissä noteeraamattomiin pk-yrityksiin sekä CDC:n ja muiden sijoittajien puolesta tehtyjä sijoituksia.

| (18) | CDC omistaa CDC Entreprisesin kokonaan. CDC Entreprisesin hallintoneuvosto nimeää CDC Entreprisesin puheenjohtajan ja pääjohtajan. Tämän hallintoneuvoston jäsenet nimeää CDC. |
| --- | --- |

(18)

CDC omistaa CDC Entreprisesin kokonaan. CDC Entreprisesin hallintoneuvosto nimeää CDC Entreprisesin puheenjohtajan ja pääjohtajan. Tämän hallintoneuvoston jäsenet nimeää CDC.

| (19) | CDC Entreprises on tehnyt FSI:n kanssa avustus- ja neuvontasopimuksen, jonka mukaan FSI:n erityisesti nimeämä ryhmä avustaa CDC Entreprisesiä sijoitushankkeiden ennakkovalinnassa (mm. toteutettavuustutkimukset ja riskinarviointi sekä niiden täytäntöönpanoon liittyvät tutkimukset ja apu) ja jo toteutettujen sijoitusten seurannassa. |
| --- | --- |

(19)

CDC Entreprises on tehnyt FSI:n kanssa avustus- ja neuvontasopimuksen, jonka mukaan FSI:n erityisesti nimeämä ryhmä avustaa CDC Entreprisesiä sijoitushankkeiden ennakkovalinnassa (mm. toteutettavuustutkimukset ja riskinarviointi sekä niiden täytäntöönpanoon liittyvät tutkimukset ja apu) ja jo toteutettujen sijoitusten seurannassa.

| (20) | FMEA:n komiteoiden organisaatio ja toiminta ovat sellaiset, että ainoastaan CDC Entreprises voi päättää FMEA:n sitoumuksista. Komiteoiden päätökset eivät sido hallintayhtiötä (lukuun ottamatta poikkeuksia sijoituspolitiikkaa ja eturistiriitojen hallintaa koskeviin kriteereihin ja sääntöihin, jotka eivät ole kyseisen asian kannalta merkityksellisiä). Ranskan viranomaiset ovat tarkentaneet, ettei CDC Entreprises ole koskaan katsonut tarpeelliseksi vastustaa sijoituksista annettua komiteoiden lausuntoa. |
| --- | --- |

(20)

FMEA:n komiteoiden organisaatio ja toiminta ovat sellaiset, että ainoastaan CDC Entreprises voi päättää FMEA:n sitoumuksista. Komiteoiden päätökset eivät sido hallintayhtiötä (lukuun ottamatta poikkeuksia sijoituspolitiikkaa ja eturistiriitojen hallintaa koskeviin kriteereihin ja sääntöihin, jotka eivät ole kyseisen asian kannalta merkityksellisiä). Ranskan viranomaiset ovat tarkentaneet, ettei CDC Entreprises ole koskaan katsonut tarpeelliseksi vastustaa sijoituksista annettua komiteoiden lausuntoa.

| (21) | Kaaviossa 1 esitetään yhteydet Ranskan valtion, CDC:n, CDC Entreprisesin, FSI:n, FMEA:n, PSA:n ja Renault’n välillä.

  Kaavio 1


  Yhteydet Ranskan valtion, CDC:n, CDC Entreprisesin, FSI:n, FMEA:n, PSA:n ja Renault’n välillä |
| --- | --- |

(21)

Kaaviossa 1 esitetään yhteydet Ranskan valtion, CDC:n, CDC Entreprisesin, FSI:n, FMEA:n, PSA:n ja Renault’n välillä.

Kaavio 1

Yhteydet Ranskan valtion, CDC:n, CDC Entreprisesin, FSI:n, FMEA:n, PSA:n ja Renault’n välillä

Image

II.2   Trèves-yritys ja sitä koskevat toimenpiteet

| (22) | Trèves on moottoriajoneuvojen sisätiloissa käytettäviin osiin erikoistunut yritys. Ennen parhaillaan toteutettavan rakenneuudistussuunnitelman (joka koskee 1 300:aa henkilöä) täytäntöönpanoa sen henkilöstömäärä oli noin 6 500. Sen toiminta jakautuu kolmeen osaan: akustiikkaan liittyvät osat (5), istuimet ja niiden osat sekä tekstiiliosat. Yrityksellä oli 9 tehdasta (joista 2 on jo suljettu), ja se toimii 14 maassa (esimerkiksi Espanjassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Portugalissa, Sloveniassa ja Tšekissä). Sen liikevaihdosta 40 prosenttia toteutuu Ranskassa. Yrityksen suurimmat asiakkaat ovat Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan ja Toyota. |
| --- | --- |

(22)

Trèves on moottoriajoneuvojen sisätiloissa käytettäviin osiin erikoistunut yritys. Ennen parhaillaan toteutettavan rakenneuudistussuunnitelman (joka koskee 1 300:aa henkilöä) täytäntöönpanoa sen henkilöstömäärä oli noin 6 500. Sen toiminta jakautuu kolmeen osaan: akustiikkaan liittyvät osat (5), istuimet ja niiden osat sekä tekstiiliosat. Yrityksellä oli 9 tehdasta (joista 2 on jo suljettu), ja se toimii 14 maassa (esimerkiksi Espanjassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Portugalissa, Sloveniassa ja Tšekissä). Sen liikevaihdosta 40 prosenttia toteutuu Ranskassa. Yrityksen suurimmat asiakkaat ovat Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan ja Toyota.

| (23) | Vähän ennen kuin vuoden 2008 kriisi alkoi, Trèves alkoi hyötyä ensimmäisestä, vuonna 2005 aloitetusta rakenneuudistussuunnitelmasta, jonka tavoitteena oli vähentää henkilöstöä ja järkeistää tuotantokapasiteettia. Kriisin alkaessa Trèves päätti muuttaa ja laajentaa rakenneuudistussuunnitelmaansa ja toivoi voivansa keskustella lainanantajiensa kanssa sovittelumenettelyssä (6). |
| --- | --- |

(23)

Vähän ennen kuin vuoden 2008 kriisi alkoi, Trèves alkoi hyötyä ensimmäisestä, vuonna 2005 aloitetusta rakenneuudistussuunnitelmasta, jonka tavoitteena oli vähentää henkilöstöä ja järkeistää tuotantokapasiteettia. Kriisin alkaessa Trèves päätti muuttaa ja laajentaa rakenneuudistussuunnitelmaansa ja toivoi voivansa keskustella lainanantajiensa kanssa sovittelumenettelyssä (6).

| (24) | Trèvesin osakkeenomistaja (ainoa osakkeenomistaja, holdingyhtiö Severt), Trèves-konsernin yhtiöt, lainanantajat (eli pankit) ja FMEA tekivät tämän jälkeen 25 päivänä toukokuuta 2009 sovittelupöytäkirjan. Pöytäkirjan perustana on rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano (suunnitelma esitellään V.1.1 kohdassa). |
| --- | --- |

(24)

Trèvesin osakkeenomistaja (ainoa osakkeenomistaja, holdingyhtiö Severt), Trèves-konsernin yhtiöt, lainanantajat (eli pankit) ja FMEA tekivät tämän jälkeen 25 päivänä toukokuuta 2009 sovittelupöytäkirjan. Pöytäkirjan perustana on rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano (suunnitelma esitellään V.1.1 kohdassa).

| (25) | Rakenneuudistussuunnitelman rahoitustarpeeksi arvioitiin [110–140] (7) miljoonaa euroa. Eri osapuolet tekivät tätä varten 25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyssä pöytäkirjassa kuvatut sitoumukset. |
| --- | --- |

(25)

Rakenneuudistussuunnitelman rahoitustarpeeksi arvioitiin [110–140] (7) miljoonaa euroa. Eri osapuolet tekivät tätä varten 25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyssä pöytäkirjassa kuvatut sitoumukset.

| (26) | Autonvalmistajat Peugeot ja Renault sitoutuivat osallistumaan rahoitukseen 33,3 miljoonalla eurolla [...]. |
| --- | --- |

(26)

Autonvalmistajat Peugeot ja Renault sitoutuivat osallistumaan rahoitukseen 33,3 miljoonalla eurolla [...].

| (27) | Trèves-konserni sitoutui pyrkimään kaikin keinoin tuottamaan vuoden 2009 aikana voiton, joka kattaa [5–20] prosenttia käteistarpeista eli [5–30] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(27)

Trèves-konserni sitoutui pyrkimään kaikin keinoin tuottamaan vuoden 2009 aikana voiton, joka kattaa [5–20] prosenttia käteistarpeista eli [5–30] miljoonaa euroa.

| (28) | Pankit myönsivät uuden [10–30] miljoonan euron lainan. Lisäksi pankit sopivat [30–60] miljoonan euron vakautuslainasta, jolla on tarkoitus korvata voimassa olevat lyhytaikaiset lainat ([0–20] miljoonaa euroa) sekä keskipitkän ajan lainat ([30–40] miljoonaa euroa). Uusi laina ja vakautuslaina on maksettava takaisin kokonaisuudessaan [...] 2014 mennessä. |
| --- | --- |

(28)

Pankit myönsivät uuden [10–30] miljoonan euron lainan. Lisäksi pankit sopivat [30–60] miljoonan euron vakautuslainasta, jolla on tarkoitus korvata voimassa olevat lyhytaikaiset lainat ([0–20] miljoonaa euroa) sekä keskipitkän ajan lainat ([30–40] miljoonaa euroa). Uusi laina ja vakautuslaina on maksettava takaisin kokonaisuudessaan [...] 2014 mennessä.

| (29) | FMEA:n tuki yritykselle on noin 55 miljoonaa euroa. Tästä [40–50] miljoonaa euroa on pääomalainoja (nk. ORAPA-lainoja, obligation remboursables en action à parité ajustable eli vaihtovelkakirjalaina, jossa on liukuva pariteetti), arvopapereina, joissa on [> 8] prosentin kiinteä korko. Samaan aikaan myönnettiin [5–15] miljoonan euron pääomankorotus (uusien kantaosakkeiden merkintä), jolloin FMEA:n osuudeksi Trèvesin pääomasta tuli [< 50] prosenttia. |
| --- | --- |

(29)

FMEA:n tuki yritykselle on noin 55 miljoonaa euroa. Tästä [40–50] miljoonaa euroa on pääomalainoja (nk. ORAPA-lainoja, obligation remboursables en action à parité ajustable eli vaihtovelkakirjalaina, jossa on liukuva pariteetti), arvopapereina, joissa on [> 8] prosentin kiinteä korko. Samaan aikaan myönnettiin [5–15] miljoonan euron pääomankorotus (uusien kantaosakkeiden merkintä), jolloin FMEA:n osuudeksi Trèvesin pääomasta tuli [< 50] prosenttia.

| (30) | Julkiset velkojat hyväksyivät 18,4 miljoonan euron sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyn [...]. Siihen sisältyy Trèvesin sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen takaisinmaksun järjestäminen uudelleen sekä sakkomaksujen ja viivästyskorkojen maksu. |
| --- | --- |

(30)

Julkiset velkojat hyväksyivät 18,4 miljoonan euron sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyn [...]. Siihen sisältyy Trèvesin sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen takaisinmaksun järjestäminen uudelleen sekä sakkomaksujen ja viivästyskorkojen maksu.

II.3   Menettelyn aloittamisen syyt

| (31) | Trèvesin rakenneuudistussuunnitelman rahoittamiseen tarvitaan uusia varoja yhteensä [100–120] miljoonaa euroa (vakautuslaina ei sisälly määrään). Tästä määrästä FMEA:n osuus on 55 miljoonaa euroa. Sen lisäksi sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyyn käytettiin 18,4 miljoonaa euroa. Komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilynsä siitä, ovatko kaksi viimeksi mainittua toimenpidettä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(31)

Trèvesin rakenneuudistussuunnitelman rahoittamiseen tarvitaan uusia varoja yhteensä [100–120] miljoonaa euroa (vakautuslaina ei sisälly määrään). Tästä määrästä FMEA:n osuus on 55 miljoonaa euroa. Sen lisäksi sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyyn käytettiin 18,4 miljoonaa euroa. Komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilynsä siitä, ovatko kaksi viimeksi mainittua toimenpidettä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (32) | Komissio totesi, että useiden tekijöiden perusteella FMEA:n sijoitus vaikuttaisi olevan valtiolta peräisin oleva investointi. Ensivaikutelma on, että investointi on tehty valtion varoista ja johtuu valtiosta (8). Komission epäilyt perustuvat erityisesti FSI:n, FMEA:n ja CDC Entreprisesin edellä kuvattuun toimintaan. |
| --- | --- |

(32)

Komissio totesi, että useiden tekijöiden perusteella FMEA:n sijoitus vaikuttaisi olevan valtiolta peräisin oleva investointi. Ensivaikutelma on, että investointi on tehty valtion varoista ja johtuu valtiosta (8). Komission epäilyt perustuvat erityisesti FSI:n, FMEA:n ja CDC Entreprisesin edellä kuvattuun toimintaan.

| (33) | Komissio epäilee myös, noudatetaanko kyseisessä investoinnissa markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta. Komissio ei kyennyt erityisesti sekä autoteollisuuden että taloudellisissa vaikeuksissa (9) olleen yrityksen tilanteen vuoksi toteamaan varmuudella ensinnäkään, olivatko rakenneuudistussuunnitelman hypoteesit uskottavia, realistisia ja varovaisia. Toiseksi se ei voinut vahvistaa, että Trèvesin arvonmääritys ennen sijoitusta oli varovainen, eikä kolmanneksi, että arvio [> 12] prosentin sisäisestä tuottoasteesta (10) oli riittävä FMEA:n ottamaan riskiin nähden. |
| --- | --- |

(33)

Komissio epäilee myös, noudatetaanko kyseisessä investoinnissa markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta. Komissio ei kyennyt erityisesti sekä autoteollisuuden että taloudellisissa vaikeuksissa (9) olleen yrityksen tilanteen vuoksi toteamaan varmuudella ensinnäkään, olivatko rakenneuudistussuunnitelman hypoteesit uskottavia, realistisia ja varovaisia. Toiseksi se ei voinut vahvistaa, että Trèvesin arvonmääritys ennen sijoitusta oli varovainen, eikä kolmanneksi, että arvio [> 12] prosentin sisäisestä tuottoasteesta (10) oli riittävä FMEA:n ottamaan riskiin nähden.

| (34) | Komissio pohtii myös, voidaanko Ranskan viranomaisten toimintaa sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyn yhteydessä verrata samoissa olosuhteissa toimivaan yksityiseen velkojaan, joka pyrkii perimään takaisin saatavansa. Komissiolla ei ollut käytössään kaikkia tietoja, joiden perusteella se olisi voinut todeta, että julkiset velkojat olivat 25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyn sovittelupöytäkirjan mukaan ainakin yhtä suotuisassa tilanteessa kuin Trèvesin yksityiset velkojat (eli pankit), jotka myös suostuivat järjestämään saamisensa uudelleen vakautuslainan avulla. Komissio esittää näin ollen epäilynsä siitä, noudatetaanko sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyssä markkinataloudessa toimivaa yksityistä velkojaa koskevaa periaatetta. |
| --- | --- |

(34)

Komissio pohtii myös, voidaanko Ranskan viranomaisten toimintaa sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyn yhteydessä verrata samoissa olosuhteissa toimivaan yksityiseen velkojaan, joka pyrkii perimään takaisin saatavansa. Komissiolla ei ollut käytössään kaikkia tietoja, joiden perusteella se olisi voinut todeta, että julkiset velkojat olivat 25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyn sovittelupöytäkirjan mukaan ainakin yhtä suotuisassa tilanteessa kuin Trèvesin yksityiset velkojat (eli pankit), jotka myös suostuivat järjestämään saamisensa uudelleen vakautuslainan avulla. Komissio esittää näin ollen epäilynsä siitä, noudatetaanko sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyssä markkinataloudessa toimivaa yksityistä velkojaa koskevaa periaatetta.

| (35) | Komissio mainitsee menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että jos edellä mainitut kaksi toimenpidettä katsottaisiin valtiontueksi, niiden soveltuvuutta voitaisiin tarkastella valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen komission suuntaviivojen (11), jäljempänä ’suuntaviivat’, perusteella. Komissio kuitenkin toteaa, ettei se tässä vaiheessa voi vahvistaa varmuudella, että kaikki mainituissa suuntaviivoissa vaaditut edellytykset täyttyisivät. |
| --- | --- |

(35)

Komissio mainitsee menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että jos edellä mainitut kaksi toimenpidettä katsottaisiin valtiontueksi, niiden soveltuvuutta voitaisiin tarkastella valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen komission suuntaviivojen (11), jäljempänä ’suuntaviivat’, perusteella. Komissio kuitenkin toteaa, ettei se tässä vaiheessa voi vahvistaa varmuudella, että kaikki mainituissa suuntaviivoissa vaaditut edellytykset täyttyisivät.

III.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (36) | Trèves-konserni toimitti huomautuksensa komissiolle 2 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyssä kirjeessä. Sen mukaan säännöt ja edellytykset, joiden mukaan FMEA teki sijoituksensa Trèves-konserniin, sekä sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestely eivät kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(36)

Trèves-konserni toimitti huomautuksensa komissiolle 2 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyssä kirjeessä. Sen mukaan säännöt ja edellytykset, joiden mukaan FMEA teki sijoituksensa Trèves-konserniin, sekä sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestely eivät kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

| (37) | Trèves-konsernin mukaan käsitys, että tuki johtuisi valtiosta, on perusteeton, sillä Trèves valitsi FMEA:n kautta sitoumuksen kahden kansainvälisesti toimivan autonvalmistajan kanssa, joiden osuus on [> 50] prosenttia sen liikevaihdosta. Se kiistää myös komission näkemyksen, jonka mukaan yhtiön piti vedota valtion varoihin. FMEA:n varat tulevat sen mukaan yksityisiltä toimijoilta, ja muiden yksityisten sijoittajien (pankkien) osallistuminen yhtiön rahoitukseen osoittaa, että se kykeni huolehtimaan rahoituksestaan markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(37)

Trèves-konsernin mukaan käsitys, että tuki johtuisi valtiosta, on perusteeton, sillä Trèves valitsi FMEA:n kautta sitoumuksen kahden kansainvälisesti toimivan autonvalmistajan kanssa, joiden osuus on [> 50] prosenttia sen liikevaihdosta. Se kiistää myös komission näkemyksen, jonka mukaan yhtiön piti vedota valtion varoihin. FMEA:n varat tulevat sen mukaan yksityisiltä toimijoilta, ja muiden yksityisten sijoittajien (pankkien) osallistuminen yhtiön rahoitukseen osoittaa, että se kykeni huolehtimaan rahoituksestaan markkinaolosuhteissa.

| (38) | Lisäksi Trèves-konserni torjuu täysin komission analyysin Trèves-yrityksen taloudellisesta tilanteesta vuosina 2005–2008. Sen mukaan komissio sekoittaa autoteollisuuden yleisen kriisin vuonna 2008 sellaisen yksittäisen yrityksen tilanteeseen, jonka liikevaihto on kasvanut keskeytyksettä ja merkittävästi vuosien 1999 ([500–700] miljoonaa euroa) ja 2004 ([900–1 100] miljoonaa euroa) välillä. Autoteollisuuden kriisi vuoden 2008 jälkipuoliskolla hankaloitti kasvua. Vuosina 2005 ja 2009 laadittujen rakenneuudistussuunnitelmien tavoitteena ei ollut poistaa käteisongelmia. Sen sijaan niillä pyrittiin järkeistämään yrityksen tuotantokapasiteettia vaikeassa suhdannetilanteessa, ei pelastamaan yritystä, kuten Trèvesin EBITDA:n (12) edistyminen vuosina 2005–2007 sekä tuloksen kohentuminen vuodesta 2009 osoittaa. |
| --- | --- |

(38)

Lisäksi Trèves-konserni torjuu täysin komission analyysin Trèves-yrityksen taloudellisesta tilanteesta vuosina 2005–2008. Sen mukaan komissio sekoittaa autoteollisuuden yleisen kriisin vuonna 2008 sellaisen yksittäisen yrityksen tilanteeseen, jonka liikevaihto on kasvanut keskeytyksettä ja merkittävästi vuosien 1999 ([500–700] miljoonaa euroa) ja 2004 ([900–1 100] miljoonaa euroa) välillä. Autoteollisuuden kriisi vuoden 2008 jälkipuoliskolla hankaloitti kasvua. Vuosina 2005 ja 2009 laadittujen rakenneuudistussuunnitelmien tavoitteena ei ollut poistaa käteisongelmia. Sen sijaan niillä pyrittiin järkeistämään yrityksen tuotantokapasiteettia vaikeassa suhdannetilanteessa, ei pelastamaan yritystä, kuten Trèvesin EBITDA:n (12) edistyminen vuosina 2005–2007 sekä tuloksen kohentuminen vuodesta 2009 osoittaa.

| (39) | Trèves-konserni myös vastustaa sitä, että komissio antaa painoarvoa Ranskan teollisuusministerin ilmoitukselle, jonka mukaan ilman valtion väliintuloa Trèves olisi jättänyt konkurssihakemuksen. Kiristyneessä yhteiskunnallisessa ilmapiirissä annettua subjektiivista poliittista lausuntoa ei voida käyttää yrityksen todellisen taloudellisen tilanteen ja rahoitustilanteen arviointiin. |
| --- | --- |

(39)

Trèves-konserni myös vastustaa sitä, että komissio antaa painoarvoa Ranskan teollisuusministerin ilmoitukselle, jonka mukaan ilman valtion väliintuloa Trèves olisi jättänyt konkurssihakemuksen. Kiristyneessä yhteiskunnallisessa ilmapiirissä annettua subjektiivista poliittista lausuntoa ei voida käyttää yrityksen todellisen taloudellisen tilanteen ja rahoitustilanteen arviointiin.

| (40) | Tämän vuoksi FMEA:n sijoitus Trèves-yritykseen on kiistatta järkevä niin taloudellisesti kuin toimialankin kannalta. Yritys muistuttaa, ettei FMEA ollut ainoa sijoittaja, vaan esiin tuli muitakin mahdollisia sijoittajia, ja FMEA:lla oli yksityisiä kumppaneita. Toisin kuin komissio vaikuttaa olettavan, FMEA:n tekemän sijoituksen taloudelliset ja toimialaan liittyvät perustelut eivät ole ristiriidassa keskenään. Trèves-konsernin mukaan se, että valmistaja omistaa osan alihankkijastaan toimialaan liittyvien yhteyksien vahvistamisen ja kasvusta koituvan edun hyödyntämisen vuoksi, on autoteollisuudessa vakiintunut tapa. |
| --- | --- |

(40)

Tämän vuoksi FMEA:n sijoitus Trèves-yritykseen on kiistatta järkevä niin taloudellisesti kuin toimialankin kannalta. Yritys muistuttaa, ettei FMEA ollut ainoa sijoittaja, vaan esiin tuli muitakin mahdollisia sijoittajia, ja FMEA:lla oli yksityisiä kumppaneita. Toisin kuin komissio vaikuttaa olettavan, FMEA:n tekemän sijoituksen taloudelliset ja toimialaan liittyvät perustelut eivät ole ristiriidassa keskenään. Trèves-konsernin mukaan se, että valmistaja omistaa osan alihankkijastaan toimialaan liittyvien yhteyksien vahvistamisen ja kasvusta koituvan edun hyödyntämisen vuoksi, on autoteollisuudessa vakiintunut tapa.

| (41) | Trèves-konserni on myös sitä mieltä, että markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan periaatetta on noudatettu. Sijoituksen ehdot ovat hyvin tiukat sekä FMEA:n kannalta edulliset. Trèves-yrityksellä oli vuosina 2008–2009 käytettävissään keskeiset voimavarat, joilla varmistettiin nopea paluu kannattavuustilanteeseen (toiminnan aloittaminen ja kasvu kasvavan talouden maissa, autonvalmistaja-asiakaskunnan monipuolistuminen, merkittävä panos tutkimus- ja kehittämistyöhön). Trèvesin toimialaan ja rahoitukseen liittyvä rakenneuudistussuunnitelma laadittiin varovaisten ja kohtuullisten ennusteiden perusteella sen jälkeen, kun yrityksen tilanteesta oli tehty kattava selvitys. Trèves-yrityksen hyvä tulos vuosina 2009 ja 2010 osoittaa, että sijoitus oli järkevä. |
| --- | --- |

(41)

Trèves-konserni on myös sitä mieltä, että markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan periaatetta on noudatettu. Sijoituksen ehdot ovat hyvin tiukat sekä FMEA:n kannalta edulliset. Trèves-yrityksellä oli vuosina 2008–2009 käytettävissään keskeiset voimavarat, joilla varmistettiin nopea paluu kannattavuustilanteeseen (toiminnan aloittaminen ja kasvu kasvavan talouden maissa, autonvalmistaja-asiakaskunnan monipuolistuminen, merkittävä panos tutkimus- ja kehittämistyöhön). Trèvesin toimialaan ja rahoitukseen liittyvä rakenneuudistussuunnitelma laadittiin varovaisten ja kohtuullisten ennusteiden perusteella sen jälkeen, kun yrityksen tilanteesta oli tehty kattava selvitys. Trèves-yrityksen hyvä tulos vuosina 2009 ja 2010 osoittaa, että sijoitus oli järkevä.

| (42) | Trèves-konserni katsoo myös, että jos FMEA:n tekemä sijoitus kuuluisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, tuki olisi suuntaviivojen mukaista, sillä yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus on palannut, Trèvesin rakenneuudistus ei vääristä kilpailua ja korvaavia toimenpiteitä on osittain jo pantu täytäntöön ([...], tuotantokapasiteetin vähentäminen, henkilöstömäärän pienentäminen ja se, että Trèvesin rakenneuudistuksessa väitetyn valtiolta peräisin olevan rahoituksen osuus on tiukasti rajattu rakenneuudistuksen kustannusten vähimmäismäärään). |
| --- | --- |

(42)

Trèves-konserni katsoo myös, että jos FMEA:n tekemä sijoitus kuuluisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, tuki olisi suuntaviivojen mukaista, sillä yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus on palannut, Trèvesin rakenneuudistus ei vääristä kilpailua ja korvaavia toimenpiteitä on osittain jo pantu täytäntöön ([...], tuotantokapasiteetin vähentäminen, henkilöstömäärän pienentäminen ja se, että Trèvesin rakenneuudistuksessa väitetyn valtiolta peräisin olevan rahoituksen osuus on tiukasti rajattu rakenneuudistuksen kustannusten vähimmäismäärään).

| (43) | Trèves-konserni arvioi, että sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestely noudattaa markkinataloudessa toimivaa yksityistä velkojaa koskevaa periaatetta. Komissio ei voi Trèvesin mukaan olettaa, että vaikka rahoitus katsottaisiin valtiontueksi, uudelleenjärjestely ei voisi olla rahoitusalan viranomaisten kannalta järkevä. Siihen sisältyy sakko- ja myöhästymismaksuja, korkeampi korko kuin se, johon yksityisellä velkojalla olisi lain mukaan oikeus, sekä ensisijaisia kiinnityksiä [...], ja valtion viranomaisten rinnalla tukea ovat antaneet yksityiset velkojat. |
| --- | --- |

(43)

Trèves-konserni arvioi, että sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestely noudattaa markkinataloudessa toimivaa yksityistä velkojaa koskevaa periaatetta. Komissio ei voi Trèvesin mukaan olettaa, että vaikka rahoitus katsottaisiin valtiontueksi, uudelleenjärjestely ei voisi olla rahoitusalan viranomaisten kannalta järkevä. Siihen sisältyy sakko- ja myöhästymismaksuja, korkeampi korko kuin se, johon yksityisellä velkojalla olisi lain mukaan oikeus, sekä ensisijaisia kiinnityksiä [...], ja valtion viranomaisten rinnalla tukea ovat antaneet yksityiset velkojat.

| (44) | FMEA toimitti huomautuksensa komissiolle 22 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. FMEA torjuu käsityksen, että sijoitus Trèves-yritykseen olisi valtiontukea, koska se voi valita sijoituskohteensa sekä toimintatapansa itsenäisesti. |
| --- | --- |

(44)

FMEA toimitti huomautuksensa komissiolle 22 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. FMEA torjuu käsityksen, että sijoitus Trèves-yritykseen olisi valtiontukea, koska se voi valita sijoituskohteensa sekä toimintatapansa itsenäisesti.

| (45) | FMEA painottaa, että se päättää sijoituksistaan riippumattomasti. Tämä riippumattomuus on tulosta sen yhtiöjärjestyksestä sekä hallintotavasta. FMEA on riskipääomarahasto ja sillä on hallintayhtiö, johon sovelletaan kolmansien osapuolten puolesta hallinnoivien tahojen sääntöjä. Koska hallintayhtiö on sääntömääräisesti riippumaton ja voi valita sijoituksensa ja koska se suojaa osakkaidensa varallisuuden etuja, FMEA:n itsenäisyys sijoituspäätöksen tekovaiheessa säilyy. FMEA:n neuvoa-antavien komiteoiden, valinta- ja sijoituskomitean, lausunto voidaan antaa ainoastaan jommankumman autonvalmistajan hyväksynnällä. Tähän mennessä hallintayhtiö CDC Entreprises ei ole koskaan poikennut komiteoiden antamista lausunnoista. Tämän seurauksena yksityisten sijoittajien eli Renault’n ja Peugeot’n vaikutus on määräävä valittaessa ja määritettäessä sijoitushankkeita. |
| --- | --- |

(45)

FMEA painottaa, että se päättää sijoituksistaan riippumattomasti. Tämä riippumattomuus on tulosta sen yhtiöjärjestyksestä sekä hallintotavasta. FMEA on riskipääomarahasto ja sillä on hallintayhtiö, johon sovelletaan kolmansien osapuolten puolesta hallinnoivien tahojen sääntöjä. Koska hallintayhtiö on sääntömääräisesti riippumaton ja voi valita sijoituksensa ja koska se suojaa osakkaidensa varallisuuden etuja, FMEA:n itsenäisyys sijoituspäätöksen tekovaiheessa säilyy. FMEA:n neuvoa-antavien komiteoiden, valinta- ja sijoituskomitean, lausunto voidaan antaa ainoastaan jommankumman autonvalmistajan hyväksynnällä. Tähän mennessä hallintayhtiö CDC Entreprises ei ole koskaan poikennut komiteoiden antamista lausunnoista. Tämän seurauksena yksityisten sijoittajien eli Renault’n ja Peugeot’n vaikutus on määräävä valittaessa ja määritettäessä sijoitushankkeita.

| (46) | FMEA:n sijoitus Trèves-yritykseen on osoitus FMEA:n sijoituspolitiikasta, jossa suositaan innovointikapasiteetiltaan ja kasvu- ja tuottomahdollisuuksiltaan vahvoja autoteollisuuden alihankkijoita. Trèves-yritys on kuitenkin Euroopassa suurimpia alihankkijoita, joka kiinnosti myös [...] muuta yksityistä rahastoa. Yrityksen tuloksen selvä parantuminen vuodesta 2010 osoittaa, että sen esittämä rakenneuudistussuunnitelma on todellinen ja soveltuva. Yrityksen ohimenevät, talous- ja rahoituskriisistä johtuvat vaikeudet ovat antaneet FMEA:lle mahdollisuuden neuvotella sijoitukselle erittäin suotuisat ehdot. |
| --- | --- |

(46)

FMEA:n sijoitus Trèves-yritykseen on osoitus FMEA:n sijoituspolitiikasta, jossa suositaan innovointikapasiteetiltaan ja kasvu- ja tuottomahdollisuuksiltaan vahvoja autoteollisuuden alihankkijoita. Trèves-yritys on kuitenkin Euroopassa suurimpia alihankkijoita, joka kiinnosti myös [...] muuta yksityistä rahastoa. Yrityksen tuloksen selvä parantuminen vuodesta 2010 osoittaa, että sen esittämä rakenneuudistussuunnitelma on todellinen ja soveltuva. Yrityksen ohimenevät, talous- ja rahoituskriisistä johtuvat vaikeudet ovat antaneet FMEA:lle mahdollisuuden neuvotella sijoitukselle erittäin suotuisat ehdot.

| (47) | FMEA katsoo näin ollen, ettei sen sijoitusta voida pitää valtiontukena. |
| --- | --- |

(47)

FMEA katsoo näin ollen, ettei sen sijoitusta voida pitää valtiontukena.

| (48) | Renault toimitti huomautuksensa komissiolle 6 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Se torjuu komission väitteet, joiden mukaan sen osakkuus FMEA:ssa olisi liittynyt valtion sille huhtikuussa 2009 myöntämään lainaan. Yritys muistuttaa, ettei sillä ollut rahaston perustamisen aikaan 20 päivänä tammikuuta 2009 (13) tietoja mahdollisesta tulevasta lainasta, jonka valtio myöntäisi autonvalmistajille. Sille huhtikuussa 2009 myönnetyn lainan tavoitteena oli yrityksen yleisten tarpeiden rahoittaminen, koska rahoitusmarkkinat olivat supistuneet vuoden 2008 neljännellä ja vuoden 2009 ensimmäisellä vuosineljänneksellä. |
| --- | --- |

(48)

Renault toimitti huomautuksensa komissiolle 6 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Se torjuu komission väitteet, joiden mukaan sen osakkuus FMEA:ssa olisi liittynyt valtion sille huhtikuussa 2009 myöntämään lainaan. Yritys muistuttaa, ettei sillä ollut rahaston perustamisen aikaan 20 päivänä tammikuuta 2009 (13) tietoja mahdollisesta tulevasta lainasta, jonka valtio myöntäisi autonvalmistajille. Sille huhtikuussa 2009 myönnetyn lainan tavoitteena oli yrityksen yleisten tarpeiden rahoittaminen, koska rahoitusmarkkinat olivat supistuneet vuoden 2008 neljännellä ja vuoden 2009 ensimmäisellä vuosineljänneksellä.

| (49) | Renault’n osallistuminen FMEA:an oli myös perusteltua taloudellisista, toimialaan liittyvistä ja rahoituksellisista syistä. Renault’n on strategisesti ja rahoituksellisesti välttämätöntä vahvistaa monen vuoden hankintatilannettaan, tukeutua tässä terveisiin ja kilpailukykyisiin toimittajiin ja odottaa investoinnille vastinetta. FMEA:n ansiosta Renault voi investoida alan parhaisiin yrityksiin, kuten Trèves-yritykseen, joka on edelleen Euroopan autoteollisuuden kannalta keskeisen tärkeä toimija. FMEA:n tuki noudattaa tämän vuoksi samaa lähestymistapaa kuin Renault’n, joka on itse markkinataloudessa järkevästi toimiva sijoittaja. |
| --- | --- |

(49)

Renault’n osallistuminen FMEA:an oli myös perusteltua taloudellisista, toimialaan liittyvistä ja rahoituksellisista syistä. Renault’n on strategisesti ja rahoituksellisesti välttämätöntä vahvistaa monen vuoden hankintatilannettaan, tukeutua tässä terveisiin ja kilpailukykyisiin toimittajiin ja odottaa investoinnille vastinetta. FMEA:n ansiosta Renault voi investoida alan parhaisiin yrityksiin, kuten Trèves-yritykseen, joka on edelleen Euroopan autoteollisuuden kannalta keskeisen tärkeä toimija. FMEA:n tuki noudattaa tämän vuoksi samaa lähestymistapaa kuin Renault’n, joka on itse markkinataloudessa järkevästi toimiva sijoittaja.

| (50) | Renault-yritys on FMEA:n kanssa varauksetta samaa mieltä huomautuksista, jotka tämä esitti tämän vastauksena komission muodollisen menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen ja jotka koskivat sen roolia FMEA:n hallinnossa, tämän toimintamuotoa, riippumattomuutta ja hallintayhtiön riippumattomuutta viranomaisista. |
| --- | --- |

(50)

Renault-yritys on FMEA:n kanssa varauksetta samaa mieltä huomautuksista, jotka tämä esitti tämän vastauksena komission muodollisen menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen ja jotka koskivat sen roolia FMEA:n hallinnossa, tämän toimintamuotoa, riippumattomuutta ja hallintayhtiön riippumattomuutta viranomaisista.

| (51) | PSA toimitti huomautuksensa komissiolle 6 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Sen mukaan FMEA:n sijoitus Trèves-yritykseen on paitsi kannattava, myös vastaa sen taloudellisia ja strategisia etuja. |
| --- | --- |

(51)

PSA toimitti huomautuksensa komissiolle 6 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Sen mukaan FMEA:n sijoitus Trèves-yritykseen on paitsi kannattava, myös vastaa sen taloudellisia ja strategisia etuja.

| (52) | PSA:n osakkuus FMEA:ssa johtuu siitä, että autonvalmistajalla ja rahastolla on yhteinen halu investoida strategisiin, innovointikapasiteetiltaan vahvoihin yrityksiin, jotka pystyvät takaamaan toimitusvarmuuden ja vahvistamaan mahdollisimman hyvin autoalan alihankkijoiden tilannetta. PSA arvioi lisäksi, että FMEA:n sijoitus vastaa sen tuottovaatimuksia suhteessa otettuun riskiin. |
| --- | --- |

(52)

PSA:n osakkuus FMEA:ssa johtuu siitä, että autonvalmistajalla ja rahastolla on yhteinen halu investoida strategisiin, innovointikapasiteetiltaan vahvoihin yrityksiin, jotka pystyvät takaamaan toimitusvarmuuden ja vahvistamaan mahdollisimman hyvin autoalan alihankkijoiden tilannetta. PSA arvioi lisäksi, että FMEA:n sijoitus vastaa sen tuottovaatimuksia suhteessa otettuun riskiin.

| (53) | PSA korostaa, ettei sen päätös osallistua FMEA:an liittynyt maaliskuussa 2009 tehtyyn 3 miljardin euron suuruiseen, Ranskan valtion ja PSA:n välillä tehtyyn lainasopimukseen. |
| --- | --- |

(53)

PSA korostaa, ettei sen päätös osallistua FMEA:an liittynyt maaliskuussa 2009 tehtyyn 3 miljardin euron suuruiseen, Ranskan valtion ja PSA:n välillä tehtyyn lainasopimukseen.

| (54) | Eräs Trèvesin kilpailija, joka haluaa pysytellä nimettömänä, toimitti huomautuksensa komissiolle 23 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Se yhtyy komission 29 päivänä tammikuuta 2010 antamassa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tekemään analyysiin. Sen mukaan Trèves-yrityksellä oli taloudellisia vaikeuksia jo ennen talouskriisin alkamista eikä se tämän vuoksi voi hyötyä unionin tilapäisten puitteiden piiriin kuuluvista toimenpiteistä. Lisäksi Trèvesin taloudellisesta tilanteesta riippumatta sen mahdollisesti saamiin valtiontukiin olisi liityttävä merkittävät korvaavat toimenpiteet kilpailulle aiheutuvien hyvin merkittävien kielteisten vaikutusten vuoksi. Jos tuen ainoa tarkoitus on pitää keinotekoisesti yritystä toiminnassa alalla, jolla on pitkäaikaista rakenteellista ylikapasiteettia, se ei ole perusteltu. Kilpailija arvioi, että Trèves-yritys olisi pakotettava rajoittamaan toimintaansa markkinoilla myymällä tytäryrityksiä tai supistamalla toimintaa rajusti ja käyttämällä enemmän omia varojaan rakenneuudistukseensa. |
| --- | --- |

(54)

Eräs Trèvesin kilpailija, joka haluaa pysytellä nimettömänä, toimitti huomautuksensa komissiolle 23 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Se yhtyy komission 29 päivänä tammikuuta 2010 antamassa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tekemään analyysiin. Sen mukaan Trèves-yrityksellä oli taloudellisia vaikeuksia jo ennen talouskriisin alkamista eikä se tämän vuoksi voi hyötyä unionin tilapäisten puitteiden piiriin kuuluvista toimenpiteistä. Lisäksi Trèvesin taloudellisesta tilanteesta riippumatta sen mahdollisesti saamiin valtiontukiin olisi liityttävä merkittävät korvaavat toimenpiteet kilpailulle aiheutuvien hyvin merkittävien kielteisten vaikutusten vuoksi. Jos tuen ainoa tarkoitus on pitää keinotekoisesti yritystä toiminnassa alalla, jolla on pitkäaikaista rakenteellista ylikapasiteettia, se ei ole perusteltu. Kilpailija arvioi, että Trèves-yritys olisi pakotettava rajoittamaan toimintaansa markkinoilla myymällä tytäryrityksiä tai supistamalla toimintaa rajusti ja käyttämällä enemmän omia varojaan rakenneuudistukseensa.

| (55) | Italian talouskehitysministeriö toimitti huomautuksensa komissiolle 15 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Se on komission kanssa samaa mieltä (14) kahdesta keskeisestä kysymyksestä: FMEA:n sijoitus on selvästi valtiontukea, koska siihen on käytetty julkisia varoja, ja tämäntyyppisellä tuella on tarkoitus tukea yrityksiä, jotka olivat ennen vuoden 2008 toista vuosineljännestä suuntaviivoissa tarkoitetuissa taloudellisissa vaikeuksissa. |
| --- | --- |

(55)

Italian talouskehitysministeriö toimitti huomautuksensa komissiolle 15 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Se on komission kanssa samaa mieltä (14) kahdesta keskeisestä kysymyksestä: FMEA:n sijoitus on selvästi valtiontukea, koska siihen on käytetty julkisia varoja, ja tämäntyyppisellä tuella on tarkoitus tukea yrityksiä, jotka olivat ennen vuoden 2008 toista vuosineljännestä suuntaviivoissa tarkoitetuissa taloudellisissa vaikeuksissa.

IV.   RANSKAN HUOMAUTUKSET

| (56) | Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle huomautuksensa 29 päivänä tammikuuta 2010 aloitetusta muodollisesta tutkintamenettelystä 25 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(56)

Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle huomautuksensa 29 päivänä tammikuuta 2010 aloitetusta muodollisesta tutkintamenettelystä 25 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyssä kirjeessä.

| (57) | Ranskan viranomaisten mukaan FMEA:n Trèves-yritykseen tekemän sijoituksen yksityiskohdat ja edellytykset eivät kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, koska sijoitusta ei tehty valtion varoista, vaan pääosin yksityisistä varoista, jotka eivät johdu valtiosta. Ranskan viranomaiset katsovat, että vaikka FMEA:n varoja pidettäisiin valtion varoina ja sijoituspäätös johtuisi valtiosta, sijoitus täyttää kaikki markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan tekemän sijoituksen tunnusmerkit. Viranomaisten mukaan myös julkisten velkojien kanssa sovittu sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestely vastaa tilannetta, jossa markkinataloudessa toimiva yksityinen velkoja pyrkii perimään saatavansa. |
| --- | --- |

(57)

Ranskan viranomaisten mukaan FMEA:n Trèves-yritykseen tekemän sijoituksen yksityiskohdat ja edellytykset eivät kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, koska sijoitusta ei tehty valtion varoista, vaan pääosin yksityisistä varoista, jotka eivät johdu valtiosta. Ranskan viranomaiset katsovat, että vaikka FMEA:n varoja pidettäisiin valtion varoina ja sijoituspäätös johtuisi valtiosta, sijoitus täyttää kaikki markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan tekemän sijoituksen tunnusmerkit. Viranomaisten mukaan myös julkisten velkojien kanssa sovittu sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestely vastaa tilannetta, jossa markkinataloudessa toimiva yksityinen velkoja pyrkii perimään saatavansa.

| (58) | Ranskan viranomaiset ovat sitä mieltä, ettei FMEA:n sijoitus tarkoittanut valtion varojen siirtoa asiaa Stardust Marine (15) koskevassa oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla. FMEA:n varat ovat autonvalmistajien PSA ja Renault (2/3) osalta täysin yksityisiä, ja vaikka ne ovat FSI:n (1/3) osalta peräisin julkisista varoista, ne eivät ole valtion jatkuvassa valvonnassa. FSI perustettiin yksityisen sijoitusrahaston mallin mukaisesti osakeyhtiöksi, ja se kilpailee muiden yksityisten sijoitusrahastojen kanssa. Se tekee pitkäaikaisia sijoituksia, joiden tavoite on kannattavuus. |
| --- | --- |

(58)

Ranskan viranomaiset ovat sitä mieltä, ettei FMEA:n sijoitus tarkoittanut valtion varojen siirtoa asiaa Stardust Marine (15) koskevassa oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla. FMEA:n varat ovat autonvalmistajien PSA ja Renault (2/3) osalta täysin yksityisiä, ja vaikka ne ovat FSI:n (1/3) osalta peräisin julkisista varoista, ne eivät ole valtion jatkuvassa valvonnassa. FSI perustettiin yksityisen sijoitusrahaston mallin mukaisesti osakeyhtiöksi, ja se kilpailee muiden yksityisten sijoitusrahastojen kanssa. Se tekee pitkäaikaisia sijoituksia, joiden tavoite on kannattavuus.

| (59) | FMEA:n hallintayhtiö CDC Entreprises ei myöskään toimi yhtiöjärjestyksensä ja toimintamallinsa perusteella viranomaisten alaisuudessa. Se on yhtiöjärjestyksensä vuoksi oikeudellisesti riippumaton CDC:stä ja tekee sijoituksensa ainoastaan osakkaidensa eduksi ja kilpailee yksityisten sijoittajien kanssa tai toimii niiden kanssa yhteistyössä. CDC Entreprises siis hallinnoi FMEA:n varoja täysin itsenäisesti. Se teki sijoituksen Trèvesiin FMEA:n valinta- ja sijoituskomiteoiden suositusten mukaisesti, eikä valtio puuttunut tähän mitenkään. Tämän vuoksi Ranskan viranomaiset toteavat, että toisaalta sijoitetut varat eivät ole valtion varoja, sillä ne eivät ole valtion jatkuvassa valvonnassa eivätkä siis viranomaisten hallussa, ja toisaalta sijoituspäätös ei johdu valtiosta, sillä CDC Entreprisesin toimintaa ohjaa ainoastaan FMEA:n osakkaiden yksinomainen etu ja se toimii täysin riippumattomasti. |
| --- | --- |

(59)

FMEA:n hallintayhtiö CDC Entreprises ei myöskään toimi yhtiöjärjestyksensä ja toimintamallinsa perusteella viranomaisten alaisuudessa. Se on yhtiöjärjestyksensä vuoksi oikeudellisesti riippumaton CDC:stä ja tekee sijoituksensa ainoastaan osakkaidensa eduksi ja kilpailee yksityisten sijoittajien kanssa tai toimii niiden kanssa yhteistyössä. CDC Entreprises siis hallinnoi FMEA:n varoja täysin itsenäisesti. Se teki sijoituksen Trèvesiin FMEA:n valinta- ja sijoituskomiteoiden suositusten mukaisesti, eikä valtio puuttunut tähän mitenkään. Tämän vuoksi Ranskan viranomaiset toteavat, että toisaalta sijoitetut varat eivät ole valtion varoja, sillä ne eivät ole valtion jatkuvassa valvonnassa eivätkä siis viranomaisten hallussa, ja toisaalta sijoituspäätös ei johdu valtiosta, sillä CDC Entreprisesin toimintaa ohjaa ainoastaan FMEA:n osakkaiden yksinomainen etu ja se toimii täysin riippumattomasti.

| (60) | Ranskan viranomaiset toteavat, että FMEA:n sijoitus noudattaa markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan periaatetta, koska FMEA:n sijoituspolitiikassa suositaan autoalalla sellaisia kannattavia ja strategisia hankkeita, jotka ovat voimakkaassa kasvussa ja joihin liittyy innovointikapasiteettia. Sijoitus Trèvesiin tehtiin realistisen ja tarkan, useiden yksityisten analyytikkojen tarkastaman liiketoimintasuunnitelman pohjalta. FMEA:n osallistuminen Trèvesin pääomaan ja ORAPA-laina toteutettiin samaan aikaan ja samoin ehdoin muiden yksityisten sijoittajien kanssa. Ranskan viranomaisten mukaan nämä tiedot riittävät osoittamaan, että sijoitus on tehty markkinakäytänteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(60)

Ranskan viranomaiset toteavat, että FMEA:n sijoitus noudattaa markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan periaatetta, koska FMEA:n sijoituspolitiikassa suositaan autoalalla sellaisia kannattavia ja strategisia hankkeita, jotka ovat voimakkaassa kasvussa ja joihin liittyy innovointikapasiteettia. Sijoitus Trèvesiin tehtiin realistisen ja tarkan, useiden yksityisten analyytikkojen tarkastaman liiketoimintasuunnitelman pohjalta. FMEA:n osallistuminen Trèvesin pääomaan ja ORAPA-laina toteutettiin samaan aikaan ja samoin ehdoin muiden yksityisten sijoittajien kanssa. Ranskan viranomaisten mukaan nämä tiedot riittävät osoittamaan, että sijoitus on tehty markkinakäytänteiden mukaisesti.

| (61) | Ranskan viranomaiset arvioivat, että Trèvesin sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyssä noudatetaan markkinataloudessa toimivaa yksityistä velkojaa koskevan periaatteen perimmäistä ajatusta eli julkisen velkojan, aivan kuin yksityisenkin velkojan, on pyrittävä perimään saatavansa velalliselta, jolla on rahoitusvaikeuksia. Viranomaisten mukaan ensinnäkään Trèves-konsernille ei ole annettu anteeksi vero- tai sosiaaliturvamaksuvelkoja. Niiden mukaan kahden seikan perusteella voidaan päätellä, että asiassa on noudatettu yksityisen velkojan periaatetta: siinä sovelletaan sakkomaksuja ja viivästyskorkoja. Uudelleenjärjestelyyn sisältyy myöhästymiskorkoja ja -maksuja, jotka on määritelty edeltä uudelleenjärjestelyä koskevassa sopimuksessa ja otettu huomioon Trèvesin kuukausimaksuja koskevassa laskelmassa. Ranskan siviililain 1153 §:ssä säädetään, että ilman sopimusmääräystä yksityiselle velkojalle maksettavan maksun suorittamisen myöhästyminen johtaa lakimääräisen viivästyskoron määräämiseen. Kyseinen korko oli 3,79 prosenttia vuonna 2009, jonka aikana uudelleenjärjestely laadittiin. Koko uudelleenjärjestelyn ajalta vuosikorko on noin [5–10] prosenttia. Lisäksi Ranskan viranomaiset muistuttavat, että Trèves-konsernille lainaa myöntäneet pankit sopivat sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyn yhteydessä omien saataviensa uudelleenjärjestelystä vakautuslainan kautta. Myös Trèvesin yksityiset velkojat myönsivät maksuhelpotuksia varmistaakseen omien saataviensa suorittamisen. |
| --- | --- |

(61)

Ranskan viranomaiset arvioivat, että Trèvesin sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyssä noudatetaan markkinataloudessa toimivaa yksityistä velkojaa koskevan periaatteen perimmäistä ajatusta eli julkisen velkojan, aivan kuin yksityisenkin velkojan, on pyrittävä perimään saatavansa velalliselta, jolla on rahoitusvaikeuksia. Viranomaisten mukaan ensinnäkään Trèves-konsernille ei ole annettu anteeksi vero- tai sosiaaliturvamaksuvelkoja. Niiden mukaan kahden seikan perusteella voidaan päätellä, että asiassa on noudatettu yksityisen velkojan periaatetta: siinä sovelletaan sakkomaksuja ja viivästyskorkoja. Uudelleenjärjestelyyn sisältyy myöhästymiskorkoja ja -maksuja, jotka on määritelty edeltä uudelleenjärjestelyä koskevassa sopimuksessa ja otettu huomioon Trèvesin kuukausimaksuja koskevassa laskelmassa. Ranskan siviililain 1153 §:ssä säädetään, että ilman sopimusmääräystä yksityiselle velkojalle maksettavan maksun suorittamisen myöhästyminen johtaa lakimääräisen viivästyskoron määräämiseen. Kyseinen korko oli 3,79 prosenttia vuonna 2009, jonka aikana uudelleenjärjestely laadittiin. Koko uudelleenjärjestelyn ajalta vuosikorko on noin [5–10] prosenttia. Lisäksi Ranskan viranomaiset muistuttavat, että Trèves-konsernille lainaa myöntäneet pankit sopivat sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyn yhteydessä omien saataviensa uudelleenjärjestelystä vakautuslainan kautta. Myös Trèvesin yksityiset velkojat myönsivät maksuhelpotuksia varmistaakseen omien saataviensa suorittamisen.

| (62) | Ranskan viranomaiset toteavat suurimman osan saaduista huomautuksista vahvistavan, ettei FMEA:n sijoitusta Trèves-yritykseen voida katsoa valtiontueksi. Tämän vuoksi Ranskan viranomaiset eivät kommentoi kyseisiä huomautuksia enempää. |
| --- | --- |

(62)

Ranskan viranomaiset toteavat suurimman osan saaduista huomautuksista vahvistavan, ettei FMEA:n sijoitusta Trèves-yritykseen voida katsoa valtiontueksi. Tämän vuoksi Ranskan viranomaiset eivät kommentoi kyseisiä huomautuksia enempää.

| (63) | Sen sijaan Ranskan viranomaiset haluavat esittää seuraavassa esitettävät huomiot Italian viranomaisten ja Trèvesin kilpailijaksi esittäytyneen, nimettömänä pysyttelevän yrityksen huomautuksista. |
| --- | --- |

(63)

Sen sijaan Ranskan viranomaiset haluavat esittää seuraavassa esitettävät huomiot Italian viranomaisten ja Trèvesin kilpailijaksi esittäytyneen, nimettömänä pysyttelevän yrityksen huomautuksista.

| (64) | Ranskan viranomaisten mukaan Italian viranomaiset tyytyvät toteamaan FMEA:n sijoituksen Trèvesiin olevan valtiontukea, koska julkisilla varoilla on siinä ”ratkaiseva osuus”. Tämän toteamuksen tukena ei ole todisteita tai perusteluja. |
| --- | --- |

(64)

Ranskan viranomaisten mukaan Italian viranomaiset tyytyvät toteamaan FMEA:n sijoituksen Trèvesiin olevan valtiontukea, koska julkisilla varoilla on siinä ”ratkaiseva osuus”. Tämän toteamuksen tukena ei ole todisteita tai perusteluja.

| (65) | Ranskan viranomaisten mukaan Trèvesin kilpailija olettaa myös perusteetta, että mahdollinen valtiontuki olisi ristiriidassa suuntaviivojen sekä komission joulukuussa 2008 talous- ja finanssikriisin yhteydessä hyväksymien tilapäisten puitteiden kanssa. Yrityksen esittämät tiedot ovat joko epätäydellisiä tai ne on irrotettu kontekstistaan ja näin ollen tulkittu virheellisesti tai vain osittain. |
| --- | --- |

(65)

Ranskan viranomaisten mukaan Trèvesin kilpailija olettaa myös perusteetta, että mahdollinen valtiontuki olisi ristiriidassa suuntaviivojen sekä komission joulukuussa 2008 talous- ja finanssikriisin yhteydessä hyväksymien tilapäisten puitteiden kanssa. Yrityksen esittämät tiedot ovat joko epätäydellisiä tai ne on irrotettu kontekstistaan ja näin ollen tulkittu virheellisesti tai vain osittain.

V.   TARKASTELTAVANA OLEVIEN TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

| (66) | Kun komissio arvioi jäsenvaltion toimenpidettä, sen on ensin tarkasteltava, voidaanko toimenpidettä pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. Kun näin on tehty, komissio voi arvioida, missä määrin kyseistä toimenpidettä voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana niiden poikkeusten perusteella, joita SEUT-sopimuksessa sallitaan valtiontukien kieltämisen periaatteeseen. Jos kyseinen toimenpide ei ole valtiontukea, tuen soveltuvuutta ei voida tarkastella. |
| --- | --- |

(66)

Kun komissio arvioi jäsenvaltion toimenpidettä, sen on ensin tarkasteltava, voidaanko toimenpidettä pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. Kun näin on tehty, komissio voi arvioida, missä määrin kyseistä toimenpidettä voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana niiden poikkeusten perusteella, joita SEUT-sopimuksessa sallitaan valtiontukien kieltämisen periaatteeseen. Jos kyseinen toimenpide ei ole valtiontukea, tuen soveltuvuutta ei voida tarkastella.

V.1   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolon arviointi

| (67) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(67)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”

| (68) | Kyseisessä määräyksessä mainitaan perusteet, joiden mukaan voidaan määritellä, onko jäsenvaltion toimenpide valtiontukea. Kuten yhteisöjen tuomioistuin toteaa 15 päivänä kesäkuuta 2006 antamassaan tuomiossa, perustelut ovat seuraavat: ”valtio rahoittaa tällaisen toimenpiteen tai se on myönnetty valtion varoista, yrityksellä on olemassa etu, mainittu toimenpide on valikoiva ja toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua” (16). |
| --- | --- |

(68)

Kyseisessä määräyksessä mainitaan perusteet, joiden mukaan voidaan määritellä, onko jäsenvaltion toimenpide valtiontukea. Kuten yhteisöjen tuomioistuin toteaa 15 päivänä kesäkuuta 2006 antamassaan tuomiossa, perustelut ovat seuraavat: ”valtio rahoittaa tällaisen toimenpiteen tai se on myönnetty valtion varoista, yrityksellä on olemassa etu, mainittu toimenpide on valikoiva ja toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua” (16).

| (69) | Perusteet ovat kumulatiivisia ja kaikkien niistä on siis täytyttävä, ennen kuin toimenpide voidaan katsoa valtiontueksi. Jos komissio vahvistaa, ettei jokin perusteista ole täyttynyt, se voi todeta varmuudella, ettei tarkasteltavana oleva toimenpide ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(69)

Perusteet ovat kumulatiivisia ja kaikkien niistä on siis täytyttävä, ennen kuin toimenpide voidaan katsoa valtiontueksi. Jos komissio vahvistaa, ettei jokin perusteista ole täyttynyt, se voi todeta varmuudella, ettei tarkasteltavana oleva toimenpide ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

V.1.1   FMEA:n tekemä 55 miljoonan euron sijoitus

| (70) | Ensin on tarkasteltava, täyttääkö FMEA:n Trèvesiin tekemä 55 miljoonan euron sijoitus etua koskevan perusteen. |
| --- | --- |

(70)

Ensin on tarkasteltava, täyttääkö FMEA:n Trèvesiin tekemä 55 miljoonan euron sijoitus etua koskevan perusteen.

| (71) | Vakiintuneen oikeuskäytännön (17) mukaan yritykselle annettu pääomankorotus ei ole valtiontukea, jos tämä korotus toteutetaan olosuhteissa, jotka tavanomaisten markkinatalouden periaatteiden mukaan toimiva yksityinen sijoittaja hyväksyisi (nk. markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaate). |
| --- | --- |

(71)

Vakiintuneen oikeuskäytännön (17) mukaan yritykselle annettu pääomankorotus ei ole valtiontukea, jos tämä korotus toteutetaan olosuhteissa, jotka tavanomaisten markkinatalouden periaatteiden mukaan toimiva yksityinen sijoittaja hyväksyisi (nk. markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaate).

| (72) | Jos oletetaan, että FMEA myy osuutensa Trèvesiin vuoden 2012 aikana, sen suhteessa sijoitukseensa laskema sisäinen tuottoaste on [> 12 %] vuodessa. Tämä luku osoittaa kannattavuutta ennen veroja koko FMEA:n sijoitukselle eli sekä suoran pääoman osuudelle, joka on [5–15] miljoonaa euroa, että pääomalainan eli ORAPA-lainan osuudelle, joka on [40–50] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(72)

Jos oletetaan, että FMEA myy osuutensa Trèvesiin vuoden 2012 aikana, sen suhteessa sijoitukseensa laskema sisäinen tuottoaste on [> 12 %] vuodessa. Tämä luku osoittaa kannattavuutta ennen veroja koko FMEA:n sijoitukselle eli sekä suoran pääoman osuudelle, joka on [5–15] miljoonaa euroa, että pääomalainan eli ORAPA-lainan osuudelle, joka on [40–50] miljoonaa euroa.

| (73) | Komission on näin ollen tarkasteltava seuraavia kysymyksiä arvioidakseen, onko markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta noudatettu:






  a) | Onko Trèvesin rakenneuudistussuunnitelma, jonka perusteella FMEA on tehnyt sitoumuksensa, uskottava ja realistinen? |
| --- | --- | --- |

(73)

Komission on näin ollen tarkasteltava seuraavia kysymyksiä arvioidakseen, onko markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta noudatettu:

a)

Onko Trèvesin rakenneuudistussuunnitelma, jonka perusteella FMEA on tehnyt sitoumuksensa, uskottava ja realistinen?

| b) | Onko Trèves-konsernin arvo määritetty oikein ennen kun FMEA lisäsi sen pääomaa [5–15] miljoonaa euroa? |
| --- | --- |

b)

Onko Trèves-konsernin arvo määritetty oikein ennen kun FMEA lisäsi sen pääomaa [5–15] miljoonaa euroa?

| c) | Olivatko sisäisen tuottoasteen taustalla olleet rakenneuudistussuunnitelmaa koskevat olettamat järkeviä ja realistisia FMEA:n sijoituksen tekohetkellä? |
| --- | --- |

c)

Olivatko sisäisen tuottoasteen taustalla olleet rakenneuudistussuunnitelmaa koskevat olettamat järkeviä ja realistisia FMEA:n sijoituksen tekohetkellä?

| d) | Onko odotettu [> 12 prosentin] sisäinen tuottoaste riittävä? |
| --- | --- |

d)

Onko odotettu [> 12 prosentin] sisäinen tuottoaste riittävä?

| (74) | Komissio esittää b kohtaa koskevassa vastauksessa huomioita FMEA:n sijoituksen rakenteesta ja d kohtaa koskevassa vastauksessa huomioita pääomavoiton jakamisesta. |
| --- | --- |

(74)

Komissio esittää b kohtaa koskevassa vastauksessa huomioita FMEA:n sijoituksen rakenteesta ja d kohtaa koskevassa vastauksessa huomioita pääomavoiton jakamisesta.

| (75) | Näihin kysymyksiin annettujen vastausten avulla komissio pystyy toteamaan, onko FMEA toiminut samoin edellytyksin kuin sellainen yksityinen sijoittaja, jonka investointiin liittyy riski sekä sijoitusajankohtana vallinneen autoteollisuuden tilanteen vuoksi että taloudellisissa vaikeuksissa olevan yrityksen tilanteen vuoksi. |
| --- | --- |

(75)

Näihin kysymyksiin annettujen vastausten avulla komissio pystyy toteamaan, onko FMEA toiminut samoin edellytyksin kuin sellainen yksityinen sijoittaja, jonka investointiin liittyy riski sekä sijoitusajankohtana vallinneen autoteollisuuden tilanteen vuoksi että taloudellisissa vaikeuksissa olevan yrityksen tilanteen vuoksi.

| (76) | Kuten jo edellä johdanto-osan 23 kappaleessa todetaan, vähän ennen kuin vuoden 2008 finanssi- ja talouskriisi alkoi, Trèves alkoi saada hyötyä ensimmäisestä, vuonna 2005 aloitetusta rakenneuudistussuunnitelmasta, jonka tarkoituksena oli vähentää henkilöstöä ja järkeistää tuotantokapasiteettia (18). Kriisin alkaessa Trèves päätti muuttaa ja laajentaa rakenneuudistussuunnitelmaansa. |
| --- | --- |

(76)

Kuten jo edellä johdanto-osan 23 kappaleessa todetaan, vähän ennen kuin vuoden 2008 finanssi- ja talouskriisi alkoi, Trèves alkoi saada hyötyä ensimmäisestä, vuonna 2005 aloitetusta rakenneuudistussuunnitelmasta, jonka tarkoituksena oli vähentää henkilöstöä ja järkeistää tuotantokapasiteettia (18). Kriisin alkaessa Trèves päätti muuttaa ja laajentaa rakenneuudistussuunnitelmaansa.

| (77) | Tämän vuoksi Trèves vauhditti kesän 2008 lopusta alkaen rakenneuudistussuunnitelmansa toteuttamista, ja joulukuun 2008 lopussa eli useita kuukausia ennen sovittelupöytäkirjan tekemistä (25 päivänä toukokuuta 2009) voitiin jo havaita seuraavat tulokset:






  — | yleiskustannukset pienenivät voimakkaasti; tätä varten toteutettujen toimenpiteiden ansiosta Trèvesin yhteenlasketut yleiskustannukset vähenivät vuoden 2008 viimeisellä vuosikolmanneksella [20–30] prosenttia vuoden 2008 alustavaan talousarvioon verrattuna, |
| --- | --- | --- |

(77)

Tämän vuoksi Trèves vauhditti kesän 2008 lopusta alkaen rakenneuudistussuunnitelmansa toteuttamista, ja joulukuun 2008 lopussa eli useita kuukausia ennen sovittelupöytäkirjan tekemistä (25 päivänä toukokuuta 2009) voitiin jo havaita seuraavat tulokset:

—

yleiskustannukset pienenivät voimakkaasti; tätä varten toteutettujen toimenpiteiden ansiosta Trèvesin yhteenlasketut yleiskustannukset vähenivät vuoden 2008 viimeisellä vuosikolmanneksella [20–30] prosenttia vuoden 2008 alustavaan talousarvioon verrattuna,

| — | varastot pienenivät huomattavasti; varastokustannukset vähenivät [30–40] prosenttia vuoden 2008 jälkipuoliskolla, kesäkuun [20–80] miljoonasta eurosta joulukuun [0–60] miljoonaan euroon, |
| --- | --- |

—

varastot pienenivät huomattavasti; varastokustannukset vähenivät [30–40] prosenttia vuoden 2008 jälkipuoliskolla, kesäkuun [20–80] miljoonasta eurosta joulukuun [0–60] miljoonaan euroon,

| — | käyttöomaisuuteen tehtävien investointien hallinta parani; nämä vähenivät [40–50] prosenttia vuonna 2008 kyseistä vuotta koskevaan alustavaan talousarvioon verrattuna, |
| --- | --- |

—

käyttöomaisuuteen tehtävien investointien hallinta parani; nämä vähenivät [40–50] prosenttia vuonna 2008 kyseistä vuotta koskevaan alustavaan talousarvioon verrattuna,

| — | henkilöstövähennykset; konsernin henkilöstöä Ranskassa vähennettiin [10–20] prosenttia pelkästään vuonna 2008 (henkilöstömäärä Ranskassa oli vuoden 2008 joulukuussa [...], kun tammikuussa 2008 se oli ollut [...]). |
| --- | --- |

—

henkilöstövähennykset; konsernin henkilöstöä Ranskassa vähennettiin [10–20] prosenttia pelkästään vuonna 2008 (henkilöstömäärä Ranskassa oli vuoden 2008 joulukuussa [...], kun tammikuussa 2008 se oli ollut [...]).

| (78) | Trèves laati riippumattoman konsulttitoimiston [...] avulla vuoden 2009 alussa virallisemman uuden version rakenneuudistussuunnitelmasta. Konsultti vahvisti erityisesti suunnitelman rahoitusta varten välttämättömäksi katsotun käteistarpeen ([110–140] miljoonaa euroa, ks. johdanto-osan 25 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). |
| --- | --- |

(78)

Trèves laati riippumattoman konsulttitoimiston [...] avulla vuoden 2009 alussa virallisemman uuden version rakenneuudistussuunnitelmasta. Konsultti vahvisti erityisesti suunnitelman rahoitusta varten välttämättömäksi katsotun käteistarpeen ([110–140] miljoonaa euroa, ks. johdanto-osan 25 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).

| (79) | Ensinnäkin on todettava, että rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät liikevaihtoennusteet vaikuttavat uskottavilta ja realistisilta. Ennusteiden perustana on oletus, että autonvalmistajien tilausmäärä alenee selvästi. Esimerkiksi vuoden 2009 ennakoidut määrät ovat [15–25] prosenttia vuoden 2008 tasoa alhaisemmat. Toisaalta ennusteet ovat johdonmukaisia autoteollisuuden analyytikkojen (esimerkiksi JD Power) samana ajankohtana laatimien, vuoteen 2011 ulottuvien alan odotettua kasvua ja kehitystä koskevien ennusteiden kanssa. Trèvesin tekemän tulevaa liikevaihtoa koskevan ennusteen perustana on siis ollut varovainen ja vakavasti otettava arvio. Suunnitelma on varovainen alan kehityksen suhteen ja perustuu oletukseen, että toimintataso vuonna 2011 on [...] suhteessa vuonna 2008 toteutuneeseen myyntiin. |
| --- | --- |

(79)

Ensinnäkin on todettava, että rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät liikevaihtoennusteet vaikuttavat uskottavilta ja realistisilta. Ennusteiden perustana on oletus, että autonvalmistajien tilausmäärä alenee selvästi. Esimerkiksi vuoden 2009 ennakoidut määrät ovat [15–25] prosenttia vuoden 2008 tasoa alhaisemmat. Toisaalta ennusteet ovat johdonmukaisia autoteollisuuden analyytikkojen (esimerkiksi JD Power) samana ajankohtana laatimien, vuoteen 2011 ulottuvien alan odotettua kasvua ja kehitystä koskevien ennusteiden kanssa. Trèvesin tekemän tulevaa liikevaihtoa koskevan ennusteen perustana on siis ollut varovainen ja vakavasti otettava arvio. Suunnitelma on varovainen alan kehityksen suhteen ja perustuu oletukseen, että toimintataso vuonna 2011 on [...] suhteessa vuonna 2008 toteutuneeseen myyntiin.

| (80) | Suunnitelman mukaan kustannukset vähenevät merkittävästi. Väheneminen johtuu muun muassa työvoiman tehokkuuden parantamisesta ja säästöistä toimintakustannuksissa [...] (19) [...]. Kustannusten väheneminen riippuu myös merkittävistä henkilöstövähennyksistä (rakenneuudistuksen piirissä on yhteensä 1 300 henkilöä). |
| --- | --- |

(80)

Suunnitelman mukaan kustannukset vähenevät merkittävästi. Väheneminen johtuu muun muassa työvoiman tehokkuuden parantamisesta ja säästöistä toimintakustannuksissa [...] (19) [...]. Kustannusten väheneminen riippuu myös merkittävistä henkilöstövähennyksistä (rakenneuudistuksen piirissä on yhteensä 1 300 henkilöä).

| (81) | Rakenneuudistussuunnitelman myötä näiden toimenpiteiden ansiosta odotetaan, että saavutetaan seuraava tilanne:






  — | tasapaino saavutetaan vuonna 2010 siten, että tulos ennen veroja on [0–10] miljoonaa euroa, positiivinen kassavirta [0–10] miljoonaa euroa ja EBITDA [40–70] miljoonaa euroa, |
| --- | --- | --- |

(81)

Rakenneuudistussuunnitelman myötä näiden toimenpiteiden ansiosta odotetaan, että saavutetaan seuraava tilanne:

—

tasapaino saavutetaan vuonna 2010 siten, että tulos ennen veroja on [0–10] miljoonaa euroa, positiivinen kassavirta [0–10] miljoonaa euroa ja EBITDA [40–70] miljoonaa euroa,

| — | vuodesta 2011 alkaen tulos ennen veroja on [10–30] miljoonaa euroa, kassavirta [10–30] miljoonaa euroa ja EBITDA [50–80] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

vuodesta 2011 alkaen tulos ennen veroja on [10–30] miljoonaa euroa, kassavirta [10–30] miljoonaa euroa ja EBITDA [50–80] miljoonaa euroa.

| (82) | On huomattava, että FMEA antoi itse ennen sitoumuksensa tekemistä [...] toimistolle tehtäväksi laatia maaliskuun puolestavälistä huhtikuun 2009 loppuun Trèvesin tilanteesta kattava tarkastus (nk. due diligence). Myös FMEA:n omat yksiköt analysoivat ja vahvistivat rakenneuudistussuunnitelman. |
| --- | --- |

(82)

On huomattava, että FMEA antoi itse ennen sitoumuksensa tekemistä [...] toimistolle tehtäväksi laatia maaliskuun puolestavälistä huhtikuun 2009 loppuun Trèvesin tilanteesta kattava tarkastus (nk. due diligence). Myös FMEA:n omat yksiköt analysoivat ja vahvistivat rakenneuudistussuunnitelman.

| (83) | Lisäksi Trèves sitoutuu lopettamaan osana rakenneuudistusta [...] toimintonsa ja ottaa huomioon tähän liittyvän toimialaa ja yhteiskuntaa koskevan tasapainon ja uuden Trèves-kokonaisuuden teollisuuslaitosten kilpailukyvyn. |
| --- | --- |

(83)

Lisäksi Trèves sitoutuu lopettamaan osana rakenneuudistusta [...] toimintonsa ja ottaa huomioon tähän liittyvän toimialaa ja yhteiskuntaa koskevan tasapainon ja uuden Trèves-kokonaisuuden teollisuuslaitosten kilpailukyvyn.

| (84) | Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että rakenneuudistussuunnitelmaa, jonka perusteella FMEA on tehnyt sijoituksensa Trèvesiin, voidaan pitää uskottavana ja realistisena. |
| --- | --- |

(84)

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että rakenneuudistussuunnitelmaa, jonka perusteella FMEA on tehnyt sijoituksensa Trèvesiin, voidaan pitää uskottavana ja realistisena.

| (85) | Trèvesin oman pääoman arvo ennen FMEA:n sijoitusta oli vahvistettu [15–40] miljoonaksi euroksi. Tämän perusteella FMEA sai [< 50] prosenttia Trèvesin pääomasta, kun se teki [5–15] miljoonan euron pääomankorotuksen. Komission on tarkistettava, että arvonmääritys on yrityksen tuolloisen tilanteen perusteella asianmukainen ja varovainen. |
| --- | --- |

(85)

Trèvesin oman pääoman arvo ennen FMEA:n sijoitusta oli vahvistettu [15–40] miljoonaksi euroksi. Tämän perusteella FMEA sai [< 50] prosenttia Trèvesin pääomasta, kun se teki [5–15] miljoonan euron pääomankorotuksen. Komission on tarkistettava, että arvonmääritys on yrityksen tuolloisen tilanteen perusteella asianmukainen ja varovainen.

| (86) | Yrityksen oman pääoman (20) arvon määrittämiseksi on olemassa useita menetelmiä. Usein käytetään nk. EBITDA-kerrointa. Sen avulla voidaan arvioida yrityksen oman pääoman arvo vuonna X kertomalla kyseisen vuoden EBITDA luvulla (kertoimella), jota pidetään alalle sopivana. Näin saadusta luvusta vähennetään nettovelka. |
| --- | --- |

(86)

Yrityksen oman pääoman (20) arvon määrittämiseksi on olemassa useita menetelmiä. Usein käytetään nk. EBITDA-kerrointa. Sen avulla voidaan arvioida yrityksen oman pääoman arvo vuonna X kertomalla kyseisen vuoden EBITDA luvulla (kertoimella), jota pidetään alalle sopivana. Näin saadusta luvusta vähennetään nettovelka.

| (87) | Toinen menetelmä on diskontattujen kassavirtojen analysointi. Yrityksen vapaat kassavirrat tulevina vuosina tarkistetaan keskimääräisen pääomakustannuksen (Weighted Average Cost of Capital, WACC) mukaisesti ja saadusta arvosta vähennetään nettovelka. |
| --- | --- |

(87)

Toinen menetelmä on diskontattujen kassavirtojen analysointi. Yrityksen vapaat kassavirrat tulevina vuosina tarkistetaan keskimääräisen pääomakustannuksen (Weighted Average Cost of Capital, WACC) mukaisesti ja saadusta arvosta vähennetään nettovelka.

| (88) | Kolmas menetelmä on liikevaihtokertoimen käyttö. Sen avulla voidaan arvioida yrityksen oman pääoman arvo vuonna X kertomalla kyseisen vuoden liikevaihto luvulla (kertoimella), jota pidetään alalle sopivana. Näin saadusta tuloksesta vähennetään nettovelka. |
| --- | --- |

(88)

Kolmas menetelmä on liikevaihtokertoimen käyttö. Sen avulla voidaan arvioida yrityksen oman pääoman arvo vuonna X kertomalla kyseisen vuoden liikevaihto luvulla (kertoimella), jota pidetään alalle sopivana. Näin saadusta tuloksesta vähennetään nettovelka.

| (89) | FMEA käytti ennen sijoitustaan tekemänsä Trèvesin arvonmäärityksen menetelminä diskontattujen kassavirtojen analysointia ja liikevaihtokerrointa. Koska Trèvesin EBITDA vuoden 2008 lopussa ei ollut positiivinen, ensin mainittua EBITDA-kertoimen menetelmää ei siis voitu käyttää. |
| --- | --- |

(89)

FMEA käytti ennen sijoitustaan tekemänsä Trèvesin arvonmäärityksen menetelminä diskontattujen kassavirtojen analysointia ja liikevaihtokerrointa. Koska Trèvesin EBITDA vuoden 2008 lopussa ei ollut positiivinen, ensin mainittua EBITDA-kertoimen menetelmää ei siis voitu käyttää.

| (90) | Sen sijaan diskontattujen kassavirtojen analysointi oli mahdollinen ja sen avulla voitiin ottaa huomioon kannattavuuden saavuttamisen näkymät. Näin arvonmääritykseen voitiin sisällyttää odotetut yrityksen tuloksen paranemisnäkymät. Varmuuden vuoksi käytettiin myös liikevaihtokertoimen menetelmää vahvistamaan saatua tulosta. |
| --- | --- |

(90)

Sen sijaan diskontattujen kassavirtojen analysointi oli mahdollinen ja sen avulla voitiin ottaa huomioon kannattavuuden saavuttamisen näkymät. Näin arvonmääritykseen voitiin sisällyttää odotetut yrityksen tuloksen paranemisnäkymät. Varmuuden vuoksi käytettiin myös liikevaihtokertoimen menetelmää vahvistamaan saatua tulosta.

| (91) | Diskontattujen kassavirtojen analysoinnissa yrityksen pääomakustannukset tai alakohtainen WACC, jossa otettiin huomioon alan erityisriskit, arvioitiin 12 prosentiksi. FMEA laski myös varovaisemman WACC-arvon [> 12] prosenttia ottamalla huomioon yrityksen kokoon ja sijoituksen epälikvidiyteen liittyvän riskipreemion. Se otti lopulta huomioon [> 12] prosentin WACC-arvon huomioidakseen yrityksen laskusuhdanteeseen (eli rakenneuudistukseen) liittyvät lisäriskit. Yrityksen pitkän aikavälin arvo (terminaaliarvo) lasketaan vuoden 2011 tuloksesta. FMEA määritti näin ollen Trèves-konsernin oman pääoman arvoksi [15–40] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(91)

Diskontattujen kassavirtojen analysoinnissa yrityksen pääomakustannukset tai alakohtainen WACC, jossa otettiin huomioon alan erityisriskit, arvioitiin 12 prosentiksi. FMEA laski myös varovaisemman WACC-arvon [> 12] prosenttia ottamalla huomioon yrityksen kokoon ja sijoituksen epälikvidiyteen liittyvän riskipreemion. Se otti lopulta huomioon [> 12] prosentin WACC-arvon huomioidakseen yrityksen laskusuhdanteeseen (eli rakenneuudistukseen) liittyvät lisäriskit. Yrityksen pitkän aikavälin arvo (terminaaliarvo) lasketaan vuoden 2011 tuloksesta. FMEA määritti näin ollen Trèves-konsernin oman pääoman arvoksi [15–40] miljoonaa euroa.

| (92) | Liikevaihtokertoimen menetelmässä loppuvuoden 2008 liikevaihtoon sovellettu kerroin oli [0–1]. Tämä vastaa markkinoilla toimiviin vastaaviin yrityksiin liiketoimen aikaan sovellettuja kertoimia. On syytä huomauttaa, että nämä kertoimet olivat loppuvuodesta 2008 ja alkuvuodesta 2009 historiallisen alhaisia autoteollisuuteen ja alihankkijoihin voimakkaasti vaikuttaneen finanssi- ja talouskriisin vuoksi (autoteollisuuden alihankkijoiden liikevaihtokertoimen pitkän ajan keskiarvo on 0,51). Kertoimen [0–1] perusteella Trèvesin oman pääoman arvo on [15–40] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(92)

Liikevaihtokertoimen menetelmässä loppuvuoden 2008 liikevaihtoon sovellettu kerroin oli [0–1]. Tämä vastaa markkinoilla toimiviin vastaaviin yrityksiin liiketoimen aikaan sovellettuja kertoimia. On syytä huomauttaa, että nämä kertoimet olivat loppuvuodesta 2008 ja alkuvuodesta 2009 historiallisen alhaisia autoteollisuuteen ja alihankkijoihin voimakkaasti vaikuttaneen finanssi- ja talouskriisin vuoksi (autoteollisuuden alihankkijoiden liikevaihtokertoimen pitkän ajan keskiarvo on 0,51). Kertoimen [0–1] perusteella Trèvesin oman pääoman arvo on [15–40] miljoonaa euroa.

| (93) | Vaikka kerrointa [0–1] onkin pidettävä historiallisen heikkona, FMEA otti huomioon sen eikä pitkän ajan keskimääräistä liikevaihtokerrointa tai usealle vuodelle jakautuvaa kerrointa. FMEA ei myöskään käyttänyt arvonmäärityksessä diskontattujen kassavirtojen analysoinnin perusteella saatua arvoa. Edellä esitetyn perusteella Trèvesin oman pääoman arvonmääritys ennen FMEA:n sijoitusta on asianmukainen ja varovainen. Se sijaitsee alapäässä asteikkoa, joka voidaan muodostaa eri menetelmien, diskontattujen kassavirtojen analysoinnin ja listattujen yritysten kertoimien, perusteella. Näin tehty arvonmääritys on yksityiselle sijoittajalle edullinen, koska se vahvistaa pääomavoiton näkymiä odotettaessa kertoimien palautumista keskimääräiselle tasolle. |
| --- | --- |

(93)

Vaikka kerrointa [0–1] onkin pidettävä historiallisen heikkona, FMEA otti huomioon sen eikä pitkän ajan keskimääräistä liikevaihtokerrointa tai usealle vuodelle jakautuvaa kerrointa. FMEA ei myöskään käyttänyt arvonmäärityksessä diskontattujen kassavirtojen analysoinnin perusteella saatua arvoa. Edellä esitetyn perusteella Trèvesin oman pääoman arvonmääritys ennen FMEA:n sijoitusta on asianmukainen ja varovainen. Se sijaitsee alapäässä asteikkoa, joka voidaan muodostaa eri menetelmien, diskontattujen kassavirtojen analysoinnin ja listattujen yritysten kertoimien, perusteella. Näin tehty arvonmääritys on yksityiselle sijoittajalle edullinen, koska se vahvistaa pääomavoiton näkymiä odotettaessa kertoimien palautumista keskimääräiselle tasolle.

| (94) | Lisäksi on muistettava, ettei FMEA:n sijoitus rajoitu [5–15] miljoonan euron pääomankorotukseen, jonka myötä se sai [< 50] prosenttia Trèves-konsernin osakkeista. FMEA antoi myös [40–50] miljoonaa euroa vaihtovelkakirjalainaa (ORAPA) [> 8] prosentin vuosikorolla. Tämä on pitkälle kehitetty järjestely, jota yksityinen sijoittaja olisi vaatinut autoteollisuuden alihankinnan kaltaisella alalla. Merkittävä määrä ORAPA-lainaa, jossa nimellisarvo vaihtelee yrityksen tuloksen mukaan, on yksi kannustavimmista valvontamekanismeista. |
| --- | --- |

(94)

Lisäksi on muistettava, ettei FMEA:n sijoitus rajoitu [5–15] miljoonan euron pääomankorotukseen, jonka myötä se sai [< 50] prosenttia Trèves-konsernin osakkeista. FMEA antoi myös [40–50] miljoonaa euroa vaihtovelkakirjalainaa (ORAPA) [> 8] prosentin vuosikorolla. Tämä on pitkälle kehitetty järjestely, jota yksityinen sijoittaja olisi vaatinut autoteollisuuden alihankinnan kaltaisella alalla. Merkittävä määrä ORAPA-lainaa, jossa nimellisarvo vaihtelee yrityksen tuloksen mukaan, on yksi kannustavimmista valvontamekanismeista.

| (95) | FMEA:n käyttöön ottama mekanismi selvitetään seuraavassa. ORAPA-lainat voidaan korvata laskemalla liikkeeseen uusia Trèves-yrityksen osakkeita. Nimellisarvo määräytyy vuonna 2011, kun saavutetaan [...] prosentin bruttotoimintaylijäämä. Jos tämä raja saavutetaan, FMEA saa [...] prosenttia yrityksen omasta pääomasta sitoumusten takaisinmaksun kautta. Jos rajaa ei saavuteta, FMEA saa pitää [...] prosenttia omasta pääomasta. Trèvesin johdon edun mukaista on siis varmistaa, että bruttotoimintaylijäämän raja-arvo [...] saavutetaan. Sijoittajan ja osakkeita omistavan johtajiston intressit ovat voimakkaasti yhteydessä toisiinsa, jotta yrityksen arvo hankkeesta vetäydyttäessä saadaan maksimoitua. |
| --- | --- |

(95)

FMEA:n käyttöön ottama mekanismi selvitetään seuraavassa. ORAPA-lainat voidaan korvata laskemalla liikkeeseen uusia Trèves-yrityksen osakkeita. Nimellisarvo määräytyy vuonna 2011, kun saavutetaan [...] prosentin bruttotoimintaylijäämä. Jos tämä raja saavutetaan, FMEA saa [...] prosenttia yrityksen omasta pääomasta sitoumusten takaisinmaksun kautta. Jos rajaa ei saavuteta, FMEA saa pitää [...] prosenttia omasta pääomasta. Trèvesin johdon edun mukaista on siis varmistaa, että bruttotoimintaylijäämän raja-arvo [...] saavutetaan. Sijoittajan ja osakkeita omistavan johtajiston intressit ovat voimakkaasti yhteydessä toisiinsa, jotta yrityksen arvo hankkeesta vetäydyttäessä saadaan maksimoitua.

| (96) | Yksityinen sijoittaja arvioi yleensä suunnitellun sijoitushankkeen vuotuisen sisäisen tuottoasteen. Sitä laskettaessa on määritettävä kyseisen yrityksen oman pääoman arvo tuottoa arvioitaessa. |
| --- | --- |

(96)

Yksityinen sijoittaja arvioi yleensä suunnitellun sijoitushankkeen vuotuisen sisäisen tuottoasteen. Sitä laskettaessa on määritettävä kyseisen yrityksen oman pääoman arvo tuottoa arvioitaessa.

| (97) | Kuten jo johdanto-osan 85–87 kappaleessa on todettu, arvonmääritykseen on useita menetelmiä. FMEA käytti EBITDA-kerrointa määrittääkseen yrityksen arvon vuonna 2012, jolloin FMEA saattaa luopua osuudestaan (21). Tätä menetelmää käytetään usein teollisuudessa, kun määritellään, miten omaa pääomaa tai oman pääoman ehtoista pääomaa sijoittanut investoija voi vetäytyä hankkeesta. Lisäksi FMEA otti tuottoarviota EBITDA:n perusteella laskiessaan pohjaksi yrityksen asianmukaisen korjaustoimenpiteen, joka on toteutettava sijoituksen (25 päivä toukokuuta 2009) ja vuoden 2011 lopun välillä. Kun FMEA valitsi vuoden 2011 arvioidun EBITDA-arvon eikä vuotta 2012 koskevaa suurempaa arviota, se toimi varovaisesti ja halusi varmistaa, että yrityksen tilanne kohentuu tyydyttävästi varsin lyhyessä ajassa (hieman yli kahdessa ja puolessa vuodessa). |
| --- | --- |

(97)

Kuten jo johdanto-osan 85–87 kappaleessa on todettu, arvonmääritykseen on useita menetelmiä. FMEA käytti EBITDA-kerrointa määrittääkseen yrityksen arvon vuonna 2012, jolloin FMEA saattaa luopua osuudestaan (21). Tätä menetelmää käytetään usein teollisuudessa, kun määritellään, miten omaa pääomaa tai oman pääoman ehtoista pääomaa sijoittanut investoija voi vetäytyä hankkeesta. Lisäksi FMEA otti tuottoarviota EBITDA:n perusteella laskiessaan pohjaksi yrityksen asianmukaisen korjaustoimenpiteen, joka on toteutettava sijoituksen (25 päivä toukokuuta 2009) ja vuoden 2011 lopun välillä. Kun FMEA valitsi vuoden 2011 arvioidun EBITDA-arvon eikä vuotta 2012 koskevaa suurempaa arviota, se toimi varovaisesti ja halusi varmistaa, että yrityksen tilanne kohentuu tyydyttävästi varsin lyhyessä ajassa (hieman yli kahdessa ja puolessa vuodessa).

| (98) | FMEA:n laskema sisäinen tuottoaste perustuu kolmeen olettamukseen, jotka mainitaan rakenneuudistussuunnitelmassa. Ensinnäkin Trèves-konsernin EBITDA vuoden 2011 lopussa lienee [50–80] miljoonaa euroa. Toiseksi Trèvesin arvo vuoden 2011 lopussa määräytyy EBITDA-kertoimen [1–6] perusteella. Kolmanneksi nettovelka vuoden 2011 lopussa on arviolta [50–150] miljoonaa euroa. Komission on näin ollen arvioitava, voitiinko näitä kolmea olettamaa pitää uskottavina ja realistisina ajankohtana, jolloin FMEA teki sijoituksensa. |
| --- | --- |

(98)

FMEA:n laskema sisäinen tuottoaste perustuu kolmeen olettamukseen, jotka mainitaan rakenneuudistussuunnitelmassa. Ensinnäkin Trèves-konsernin EBITDA vuoden 2011 lopussa lienee [50–80] miljoonaa euroa. Toiseksi Trèvesin arvo vuoden 2011 lopussa määräytyy EBITDA-kertoimen [1–6] perusteella. Kolmanneksi nettovelka vuoden 2011 lopussa on arviolta [50–150] miljoonaa euroa. Komission on näin ollen arvioitava, voitiinko näitä kolmea olettamaa pitää uskottavina ja realistisina ajankohtana, jolloin FMEA teki sijoituksensa.

| (99) | On syytä todeta, että vuoden 2011 EBITDA-arvon ennuste riippuu rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanosta. Kuten johdanto-osan 76 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on todettu, tätä suunnitelmaa voidaan pitää uskottavana ja realistisena. On muistettava, että kustannusten väheneminen toteutuu pääosin työvoiman tehokkuuden parantamisen ja toimintakustannusten säästöjen ansiosta erityisesti [...]. Kustannusten väheneminen riippuu myös merkittävistä henkilöstövähennyksistä (rakenneuudistuksen piirissä on yhteensä 1 300 henkilöä). |
| --- | --- |

(99)

On syytä todeta, että vuoden 2011 EBITDA-arvon ennuste riippuu rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanosta. Kuten johdanto-osan 76 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on todettu, tätä suunnitelmaa voidaan pitää uskottavana ja realistisena. On muistettava, että kustannusten väheneminen toteutuu pääosin työvoiman tehokkuuden parantamisen ja toimintakustannusten säästöjen ansiosta erityisesti [...]. Kustannusten väheneminen riippuu myös merkittävistä henkilöstövähennyksistä (rakenneuudistuksen piirissä on yhteensä 1 300 henkilöä).

| (100) | Toiseksi yrityksen arvon määrittämisessä käytetty EBITDA-kerroin ([1–6]) vastaa alalle vuosina 2000–2009 laskettua keskimääräistä kerrointa ([1–6]), josta on vähennetty standardipoikkeama yrityksen laskusuhdanteeseen liittyvistä varovaisuussyistä. Tämä kerroin on hieman suurempi kuin alan kerroin sijoitushetkellä (noin 4,2). Varovaisuuden kannalta riittää kuitenkin, että perustana pidetään lukua [1–6] vuoden 2011 loppua koskevaa arvoa määritettäessä, kun otetaan huomioon suhdeluvun ennakoitavissa oleva elpyminen, joka alkoi selkeästi jo sijoitusaikana (joulukuussa 2008 ([1–6] ja toukokuussa 2009 [1–6]). Kerroin vaikuttaa erityisen varovaiselta myös, kun otetaan huomioon alan pitkän ajan ennusteet, joiden mukaan kerroin on [1–6]–[1–6]. |
| --- | --- |

(100)

Toiseksi yrityksen arvon määrittämisessä käytetty EBITDA-kerroin ([1–6]) vastaa alalle vuosina 2000–2009 laskettua keskimääräistä kerrointa ([1–6]), josta on vähennetty standardipoikkeama yrityksen laskusuhdanteeseen liittyvistä varovaisuussyistä. Tämä kerroin on hieman suurempi kuin alan kerroin sijoitushetkellä (noin 4,2). Varovaisuuden kannalta riittää kuitenkin, että perustana pidetään lukua [1–6] vuoden 2011 loppua koskevaa arvoa määritettäessä, kun otetaan huomioon suhdeluvun ennakoitavissa oleva elpyminen, joka alkoi selkeästi jo sijoitusaikana (joulukuussa 2008 ([1–6] ja toukokuussa 2009 [1–6]). Kerroin vaikuttaa erityisen varovaiselta myös, kun otetaan huomioon alan pitkän ajan ennusteet, joiden mukaan kerroin on [1–6]–[1–6].

| (101) | Kolmanneksi huhtikuussa 2009 vahvistetut ennusteet osoittivat nettovelan olevan vähenemässä: vuoden 2008 lopussa sitä oli [100–200] miljoonaa euroa ja vuoden 2010 lopussa [100–200] miljoonaa euroa (tätä ennen se kasvoi vuoden 2005 lopun [100–200] miljoonasta eurosta vuoden 2008 lopun [100–200] miljoonaan euroon). Kun huomioidaan vuosien 2009–2011 alustava EBITDA:n aggregoitu taso ja se, ettei aineellisiin tai aineettomiin sijoituksiin liity merkittäviä lisäkustannuksia eikä rakenneuudistuksen kustannuksiin liity lisäkuluja, arvioitu [0–30] miljoonan euron vähennys vaikuttaa varovaiselta. |
| --- | --- |

(101)

Kolmanneksi huhtikuussa 2009 vahvistetut ennusteet osoittivat nettovelan olevan vähenemässä: vuoden 2008 lopussa sitä oli [100–200] miljoonaa euroa ja vuoden 2010 lopussa [100–200] miljoonaa euroa (tätä ennen se kasvoi vuoden 2005 lopun [100–200] miljoonasta eurosta vuoden 2008 lopun [100–200] miljoonaan euroon). Kun huomioidaan vuosien 2009–2011 alustava EBITDA:n aggregoitu taso ja se, ettei aineellisiin tai aineettomiin sijoituksiin liity merkittäviä lisäkustannuksia eikä rakenneuudistuksen kustannuksiin liity lisäkuluja, arvioitu [0–30] miljoonan euron vähennys vaikuttaa varovaiselta.

| (102) | Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että sijoitusajankohdan sisäinen tuottoaste perustuu järkeviin oletuksiin. |
| --- | --- |

(102)

Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että sijoitusajankohdan sisäinen tuottoaste perustuu järkeviin oletuksiin.

| (103) | Komissio tarkasteli, onko [> 12 prosentin] sisäinen tuottoaste hyväksyttävä suhteessa sijoituksen riskiin, ja teki seuraavassa esitettävät huomiot. |
| --- | --- |

(103)

Komissio tarkasteli, onko [> 12 prosentin] sisäinen tuottoaste hyväksyttävä suhteessa sijoituksen riskiin, ja teki seuraavassa esitettävät huomiot.

| (104) | Ensinnäkin on muistettava, että johdanto-osan 97–100 kappaleessa esitettyjen tietojen perusteella sisäinen tuottoaste on todellisuudessa [> 15 prosenttia]. FMEA kuitenkin sovelsi varotoimenpiteenä [...] prosentin aliarvostusta vuodeksi 2011 ennustettuun EBITDA-arvoon. Tämän seurauksena tässä analyysissä on käytetty pessimistiseen yrityksen kehityksen skenaarioon perustuvaa [> 12 prosentin] sisäistä tuottoastetta. Kuten jo on todettu, perusskenaariossa sisäinen tuottoaste on [> 15 prosenttia], kun taas optimistisessa skenaariossa (EBITDA yli [...] prosenttia) se olisi jopa [> 20 prosenttia]. |
| --- | --- |

(104)

Ensinnäkin on muistettava, että johdanto-osan 97–100 kappaleessa esitettyjen tietojen perusteella sisäinen tuottoaste on todellisuudessa [> 15 prosenttia]. FMEA kuitenkin sovelsi varotoimenpiteenä [...] prosentin aliarvostusta vuodeksi 2011 ennustettuun EBITDA-arvoon. Tämän seurauksena tässä analyysissä on käytetty pessimistiseen yrityksen kehityksen skenaarioon perustuvaa [> 12 prosentin] sisäistä tuottoastetta. Kuten jo on todettu, perusskenaariossa sisäinen tuottoaste on [> 15 prosenttia], kun taas optimistisessa skenaariossa (EBITDA yli [...] prosenttia) se olisi jopa [> 20 prosenttia].

| (105) | Kun otetaan huomioon, että sijoitus on epälikvidi, alustavan sisäisen tuottoasteen tason asianmukaisuutta arvioitaessa viitearvona ei voida käyttää vastaavia hintanoteerauksia (esimerkiksi pääomalainoille) FMEA:n sijoituksen tekoajankohtana. Sen sijaan useiden seuraavassa esitettävien tietojen perusteella voidaan arvioida pienintä mahdollista [> 12 prosentin] sisäistä tuottoastetta, jota FMEA käytti toukokuussa 2009. |
| --- | --- |

(105)

Kun otetaan huomioon, että sijoitus on epälikvidi, alustavan sisäisen tuottoasteen tason asianmukaisuutta arvioitaessa viitearvona ei voida käyttää vastaavia hintanoteerauksia (esimerkiksi pääomalainoille) FMEA:n sijoituksen tekoajankohtana. Sen sijaan useiden seuraavassa esitettävien tietojen perusteella voidaan arvioida pienintä mahdollista [> 12 prosentin] sisäistä tuottoastetta, jota FMEA käytti toukokuussa 2009.

| (106) | Ensinnäkin sijoitusten tuotto autoteollisuuden alihankinta-alalla on usein vähäinen. Viiden vuoden ajan ennen vuoden 2008 jälkipuoliskolla alkanutta kriisiä sisäinen tuottoaste oli keskimäärin 8,5 prosenttia (22). Sijoitusalan asiantuntijat ovat kuitenkin usein investoineet tähän alaan, koska ne ovat olleet tietoisia tuottomahdollisuuksista, jotka liittyvät alan yritysten [muihin aloihin verrattuna] alhaiseksi määritettyyn arvoon. Tämän vuoksi sijoittajat, jotka olivat sijoittaneet alaan markkinoiden laskusuhdanteen aikana vuonna 2003, kokivat vuonna 2006 poikkeuksellisia sisäisiä tuottoasteita (yli 20 prosenttia vuodessa kolmen vuoden ajalta). |
| --- | --- |

(106)

Ensinnäkin sijoitusten tuotto autoteollisuuden alihankinta-alalla on usein vähäinen. Viiden vuoden ajan ennen vuoden 2008 jälkipuoliskolla alkanutta kriisiä sisäinen tuottoaste oli keskimäärin 8,5 prosenttia (22). Sijoitusalan asiantuntijat ovat kuitenkin usein investoineet tähän alaan, koska ne ovat olleet tietoisia tuottomahdollisuuksista, jotka liittyvät alan yritysten [muihin aloihin verrattuna] alhaiseksi määritettyyn arvoon. Tämän vuoksi sijoittajat, jotka olivat sijoittaneet alaan markkinoiden laskusuhdanteen aikana vuonna 2003, kokivat vuonna 2006 poikkeuksellisia sisäisiä tuottoasteita (yli 20 prosenttia vuodessa kolmen vuoden ajalta).

| (107) | Tämän vuoksi ammattisijoittajan on havaitun keskituoton ylittääkseen luotettava markkinatuntemukseensa, kuten FMEA tekikin, ja luotava osakkuusrakenne, jonka avulla on mahdollista optimoida tuotto, kuten FMEA:n sijoituksen kohdalla tehtiin (ks. johdanto-osan kappaleet, joissa käsitellään osakkuusrakenteita (johdanto-osan 93 ja 94 kappale) sekä pääomavoiton jakamista (johdanto-osan 110 ja 111 kappale). |
| --- | --- |

(107)

Tämän vuoksi ammattisijoittajan on havaitun keskituoton ylittääkseen luotettava markkinatuntemukseensa, kuten FMEA tekikin, ja luotava osakkuusrakenne, jonka avulla on mahdollista optimoida tuotto, kuten FMEA:n sijoituksen kohdalla tehtiin (ks. johdanto-osan kappaleet, joissa käsitellään osakkuusrakenteita (johdanto-osan 93 ja 94 kappale) sekä pääomavoiton jakamista (johdanto-osan 110 ja 111 kappale).

| (108) | Ranskan viranomaiset myös tuovat esiin ranskalaisten pääomasijoittajien yhdistyksen AFIC:n tutkimuksen, jossa seurataan pääomasijoitusalan tulosten kehitystä Ranskassa. Tutkimukseen tietoja ovat toimittaneet yli 120 tahoa, jotka hallinnoivat yli 500:aa investointirahastoa. AFIC:n tiedot osoittavat, että kehityspääoman osalta nettomääräinen tulos oli vuoden 2007 lopussa 14,1 prosenttia ja vuoden 2008 lopussa (joka on FMEA:n sijoitusta lähinnä oleva ajankohta) 10,8 prosenttia. Kehityspääoma on FMEA:n sijoituspolitiikan kannalta keskeinen pääomasijoitusten muoto (vähemmistöosuuden hankkiminen ja uusien varojen sijoittaminen). Kun on otettu huomioon hallintayhtiön palkkion kustannukset, jotka ovat arviolta enintään [...], olisi saavutettava 12–15 prosentin sisäinen tuottoaste, jotta tulos olisi ”markkinakelpoinen”. |
| --- | --- |

(108)

Ranskan viranomaiset myös tuovat esiin ranskalaisten pääomasijoittajien yhdistyksen AFIC:n tutkimuksen, jossa seurataan pääomasijoitusalan tulosten kehitystä Ranskassa. Tutkimukseen tietoja ovat toimittaneet yli 120 tahoa, jotka hallinnoivat yli 500:aa investointirahastoa. AFIC:n tiedot osoittavat, että kehityspääoman osalta nettomääräinen tulos oli vuoden 2007 lopussa 14,1 prosenttia ja vuoden 2008 lopussa (joka on FMEA:n sijoitusta lähinnä oleva ajankohta) 10,8 prosenttia. Kehityspääoma on FMEA:n sijoituspolitiikan kannalta keskeinen pääomasijoitusten muoto (vähemmistöosuuden hankkiminen ja uusien varojen sijoittaminen). Kun on otettu huomioon hallintayhtiön palkkion kustannukset, jotka ovat arviolta enintään [...], olisi saavutettava 12–15 prosentin sisäinen tuottoaste, jotta tulos olisi ”markkinakelpoinen”.

| (109) | Sijoitusajankohtana saatavilla olevien muuttujien avulla voidaan määritellä CAPM-malliin (23) perustuvat keskimääräiset pääomakustannukset (WACC), joita on mukautettu Ranskan autoteollisuusalaan siten, että huomioon otetaan Trèves-yrityksen kokoon ja sijoituksen epälikvidiyteen liittyvä riskipreemio. Kun nämä riskipreemioon sisältyvät lisätekijät otetaan huomioon, vastaavaksi WACC-arvoksi sijoitusajankohtana arvioidaan [> 12] prosenttia. FMEA on korottanut luvun [> 12] prosentiksi (ks. johdanto-osan 91 kappale). On muistettava, että WACC on vähimmäistuottoaste, jota yrityksen rahoittajat (osakkeenomistajat ja luotonantajat) edellyttävät sijoitushankkeita rahoittaakseen. Trèvesille laskettu WACC on merkittävä osoitus siitä, että pienin mahdollinen sisäinen tuottoaste [> 12 prosenttia] on hyväksyttävissä. (24) |
| --- | --- |

(109)

Sijoitusajankohtana saatavilla olevien muuttujien avulla voidaan määritellä CAPM-malliin (23) perustuvat keskimääräiset pääomakustannukset (WACC), joita on mukautettu Ranskan autoteollisuusalaan siten, että huomioon otetaan Trèves-yrityksen kokoon ja sijoituksen epälikvidiyteen liittyvä riskipreemio. Kun nämä riskipreemioon sisältyvät lisätekijät otetaan huomioon, vastaavaksi WACC-arvoksi sijoitusajankohtana arvioidaan [> 12] prosenttia. FMEA on korottanut luvun [> 12] prosentiksi (ks. johdanto-osan 91 kappale). On muistettava, että WACC on vähimmäistuottoaste, jota yrityksen rahoittajat (osakkeenomistajat ja luotonantajat) edellyttävät sijoitushankkeita rahoittaakseen. Trèvesille laskettu WACC on merkittävä osoitus siitä, että pienin mahdollinen sisäinen tuottoaste [> 12 prosenttia] on hyväksyttävissä. (24)

| (110) | On korostettava, ettei Trèves-yrityksen pääomavoittoa jaeta FMEA:n ja perinteisen osakkeenomistajan kesken sen mukaan, mikä osuus niillä on Trèvesin pääomasta. Jos FMEA vetäytyy hankkeesta vuonna [...], osakkeenomistajien sopimuksen mukaan yrityksen arvosta ensimmäiset [...] miljoonaa euroa osoitetaan kokonaisuudessaan FMEA:lle (ensimmäinen osuus). Tämän jälkeen luovutuksesta saatavat tulot, jotka ovat [...] miljoonaa euroa, ja kapitalisoitua FMEA:n sijoitusta vastaava määrä eli [...] prosenttia vuodessa jaetaan FMEA:n ([...] prosenttia) ja perinteisten osakkeenomistajien ([...] prosenttia) kesken (toinen osuus). FMEA saa [...] prosenttia ja perinteiset osakkeenomistajat [...] prosenttia niistä luovutuksesta saatavista tuloista, jotka ylittävät kyseisen määrän. |
| --- | --- |

(110)

On korostettava, ettei Trèves-yrityksen pääomavoittoa jaeta FMEA:n ja perinteisen osakkeenomistajan kesken sen mukaan, mikä osuus niillä on Trèvesin pääomasta. Jos FMEA vetäytyy hankkeesta vuonna [...], osakkeenomistajien sopimuksen mukaan yrityksen arvosta ensimmäiset [...] miljoonaa euroa osoitetaan kokonaisuudessaan FMEA:lle (ensimmäinen osuus). Tämän jälkeen luovutuksesta saatavat tulot, jotka ovat [...] miljoonaa euroa, ja kapitalisoitua FMEA:n sijoitusta vastaava määrä eli [...] prosenttia vuodessa jaetaan FMEA:n ([...] prosenttia) ja perinteisten osakkeenomistajien ([...] prosenttia) kesken (toinen osuus). FMEA saa [...] prosenttia ja perinteiset osakkeenomistajat [...] prosenttia niistä luovutuksesta saatavista tuloista, jotka ylittävät kyseisen määrän.

| (111) | Tämä pääomavoiton jakoa koskeva sopimus suojaa FMEA:aa. Se saa merkittävän takeen siitä, että sen sijoituksella saavutetaan nopeasti sisäinen tuottoaste [> 12 prosenttia] (luku vastaa edellä esitettyä Trèvesin WACC-arvoa). Tämä sopimus kannustaa voimakkaasti perinteistä osakkeenomistajaa ja yrityksen johtoa toteuttamaan rakenneuudistussuunnitelman tavoitteet ja jopa ylittämään ne; suunnitelmassa käytetty FMEA:n sisäinen tuottoaste on eri skenaarioiden mukaan [> 12 prosenttia], [> 15 prosenttia] tai [> 20 prosenttia]. |
| --- | --- |

(111)

Tämä pääomavoiton jakoa koskeva sopimus suojaa FMEA:aa. Se saa merkittävän takeen siitä, että sen sijoituksella saavutetaan nopeasti sisäinen tuottoaste [> 12 prosenttia] (luku vastaa edellä esitettyä Trèvesin WACC-arvoa). Tämä sopimus kannustaa voimakkaasti perinteistä osakkeenomistajaa ja yrityksen johtoa toteuttamaan rakenneuudistussuunnitelman tavoitteet ja jopa ylittämään ne; suunnitelmassa käytetty FMEA:n sisäinen tuottoaste on eri skenaarioiden mukaan [> 12 prosenttia], [> 15 prosenttia] tai [> 20 prosenttia].

| (112) | Edellä esitetyn perusteella alustava sisäinen tuottoaste [> 12 prosenttia] oli sijoitusajankohtana kohtuullinen ja hyväksyttävissä suhteessa siihen liittyvään riskiin. |
| --- | --- |

(112)

Edellä esitetyn perusteella alustava sisäinen tuottoaste [> 12 prosenttia] oli sijoitusajankohtana kohtuullinen ja hyväksyttävissä suhteessa siihen liittyvään riskiin.

| (113) | Kun on tarkasteltu Trèvesin rakenneuudistussuunnitelmaa, sen arvonmääritystä ennen FMEA:n sijoitusta, kyseisen sijoituksen rakennetta, [> 12 prosentin] sisäisen tuottoasteen taustalla olevia oletuksia ja sisäisen tuottoasteen tason soveltuvuutta erityisesti pääoman jakautumista koskevan osakkeenomistajien sopimuksen suhteen, voidaan todeta, että FMEA on toiminut samoin edellytyksin kuin sellainen yksityinen sijoittaja, jonka investointiin liittyy riski sekä sijoitusajankohtana vallinneen autoteollisuuden tilanteen vuoksi että taloudellisissa vaikeuksissa olevan yrityksen tilanteen vuoksi. Toisin sanoen FMEA:n tekemä 55 miljoonan euron sijoitus noudattaa markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta. Siitä ei siis aiheudu Trèves-yritykselle etua. |
| --- | --- |

(113)

Kun on tarkasteltu Trèvesin rakenneuudistussuunnitelmaa, sen arvonmääritystä ennen FMEA:n sijoitusta, kyseisen sijoituksen rakennetta, [> 12 prosentin] sisäisen tuottoasteen taustalla olevia oletuksia ja sisäisen tuottoasteen tason soveltuvuutta erityisesti pääoman jakautumista koskevan osakkeenomistajien sopimuksen suhteen, voidaan todeta, että FMEA on toiminut samoin edellytyksin kuin sellainen yksityinen sijoittaja, jonka investointiin liittyy riski sekä sijoitusajankohtana vallinneen autoteollisuuden tilanteen vuoksi että taloudellisissa vaikeuksissa olevan yrityksen tilanteen vuoksi. Toisin sanoen FMEA:n tekemä 55 miljoonan euron sijoitus noudattaa markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta. Siitä ei siis aiheudu Trèves-yritykselle etua.

V.1.2   Sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestely

| (114) | Ranskan valtio myönsi Trèvesille sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyn, jonka määrä oli 18,4 miljoonaa euroa. Komissio tarkastelee siitä ensin etua koskevaa perustetta. |
| --- | --- |

(114)

Ranskan valtio myönsi Trèvesille sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyn, jonka määrä oli 18,4 miljoonaa euroa. Komissio tarkastelee siitä ensin etua koskevaa perustetta.

| (115) | Komission päätösten ja vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan julkisen velkojan myöntämä velkajärjestelysopimus ei ole valtiontukea, jos velkojan toimintaa voidaan verrata yksityiseen velkojaan, joka pyrkii ”vastaavassa tilanteessa perimään takaisin saatavansa ja tekee tämän vuoksi velallisen kanssa sopimuksia, joiden mukaan kertyneiden velkojen osalta myönnetään maksunlykkäystä ja velat jaetaan maksueriin, jotta niiden takaisinmaksua helpotettaisiin” (25). |
| --- | --- |

(115)

Komission päätösten ja vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan julkisen velkojan myöntämä velkajärjestelysopimus ei ole valtiontukea, jos velkojan toimintaa voidaan verrata yksityiseen velkojaan, joka pyrkii ”vastaavassa tilanteessa perimään takaisin saatavansa ja tekee tämän vuoksi velallisen kanssa sopimuksia, joiden mukaan kertyneiden velkojen osalta myönnetään maksunlykkäystä ja velat jaetaan maksueriin, jotta niiden takaisinmaksua helpotettaisiin” (25).

| (116) | Velkojen uudelleenjärjestely on Trèvesin julkisille velkojille pakkoperintää parempi ratkaisu. Pakkoperinnässä julkiset velkojat voisivat periä yrityksen koko velkatilanteen vuoksi ainoastaan osan muista kuin etuoikeutetuista saatavistaan. Uudelleenjärjestelystä sovittaessa sosiaaliturvamaksu- ja verovelat kuitenkin taattiin tekemällä ensisijaisia kiinnityksiä [...] (25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyn sovittelupöytäkirjan [...] §). Nämä esitetään pöytäkirjan liitteessä 7. Niiden nettoarvo 31 päivänä joulukuuta 2008 oli [25–35] miljoonaa euroa. Julkisen velkojien hyväksi asetettujen vakuuksien määrä kattaa siis näiden saatavien määrän yli 140-prosenttisesti. Saataviin sisältyy velkapääoma (18,4 miljoonaa euroa), sakkomaksuja ja viivästyskorkoja (ks. johdanto-osan 117 kappale). |
| --- | --- |

(116)

Velkojen uudelleenjärjestely on Trèvesin julkisille velkojille pakkoperintää parempi ratkaisu. Pakkoperinnässä julkiset velkojat voisivat periä yrityksen koko velkatilanteen vuoksi ainoastaan osan muista kuin etuoikeutetuista saatavistaan. Uudelleenjärjestelystä sovittaessa sosiaaliturvamaksu- ja verovelat kuitenkin taattiin tekemällä ensisijaisia kiinnityksiä [...] (25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyn sovittelupöytäkirjan [...] §). Nämä esitetään pöytäkirjan liitteessä 7. Niiden nettoarvo 31 päivänä joulukuuta 2008 oli [25–35] miljoonaa euroa. Julkisen velkojien hyväksi asetettujen vakuuksien määrä kattaa siis näiden saatavien määrän yli 140-prosenttisesti. Saataviin sisältyy velkapääoma (18,4 miljoonaa euroa), sakkomaksuja ja viivästyskorkoja (ks. johdanto-osan 117 kappale).

| (117) | Lisäksi Trèvesin julkisille velkojille maksetaan korkoa. Yhteensä 18,4 miljoonan euron määrään on lisätty sakkomaksuja [1–2] miljoonaa euroa ja viivästyskorkoa [1–2] miljoonaa euroa, ja nämä on maksettava kokonaisuudessaan [...] ja [...] välisenä aikana [...] euron kuukausierissä. Sakkomaksuja ja viivästyskorkoa lisätään yhteensä [2–4] miljoonaa euroa eli [10–20] prosenttia velkapääomasta, mikä tarkoittaa, että uudelleenjärjestelyn keskimääräisen painotetun keston aikana vuosikorko on noin [0–10] prosenttia. Tämä korko oli alusta lähtien korkeampi kuin rahoituslaitosten Trèvesille 25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyn sovittelupöytäkirjan yhteydessä myöntämien uuden lainan ja vakautuslainan korko. (26) |
| --- | --- |

(117)

Lisäksi Trèvesin julkisille velkojille maksetaan korkoa. Yhteensä 18,4 miljoonan euron määrään on lisätty sakkomaksuja [1–2] miljoonaa euroa ja viivästyskorkoa [1–2] miljoonaa euroa, ja nämä on maksettava kokonaisuudessaan [...] ja [...] välisenä aikana [...] euron kuukausierissä. Sakkomaksuja ja viivästyskorkoa lisätään yhteensä [2–4] miljoonaa euroa eli [10–20] prosenttia velkapääomasta, mikä tarkoittaa, että uudelleenjärjestelyn keskimääräisen painotetun keston aikana vuosikorko on noin [0–10] prosenttia. Tämä korko oli alusta lähtien korkeampi kuin rahoituslaitosten Trèvesille 25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyn sovittelupöytäkirjan yhteydessä myöntämien uuden lainan ja vakautuslainan korko. (26)

| (118) | On muistettava myös, että julkiset velkojat tekivät sitoumuksensa samaan aikaan kun myös pankit tekivät merkittävän sitoumuksen (vakautuslaina, [30–60] miljoonaa euroa, ja uusi laina, [10–30] miljoonaa euroa). Sovittelupöytäkirjassa todetaan yksiselitteisesti, että pankeille annetut vakuudet ovat toissijaisia [...], eli nämä velkojat eivät voi saada vakuuttaan ennen kuin ensisijaisessa asemassa olevat julkiset velkojat ovat saaneet korvauksensa kokonaan. |
| --- | --- |

(118)

On muistettava myös, että julkiset velkojat tekivät sitoumuksensa samaan aikaan kun myös pankit tekivät merkittävän sitoumuksen (vakautuslaina, [30–60] miljoonaa euroa, ja uusi laina, [10–30] miljoonaa euroa). Sovittelupöytäkirjassa todetaan yksiselitteisesti, että pankeille annetut vakuudet ovat toissijaisia [...], eli nämä velkojat eivät voi saada vakuuttaan ennen kuin ensisijaisessa asemassa olevat julkiset velkojat ovat saaneet korvauksensa kokonaan.

| (119) | Trèves-konsernille ei myöskään ole annettu anteeksi vero- tai sosiaaliturvamaksuvelkoja. |
| --- | --- |

(119)

Trèves-konsernille ei myöskään ole annettu anteeksi vero- tai sosiaaliturvamaksuvelkoja.

| (120) | Ranskan viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei voimassa olevalla uudelleenjärjestelyllä jatketa tai muuteta edeltävää järjestelyä. |
| --- | --- |

(120)

Ranskan viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei voimassa olevalla uudelleenjärjestelyllä jatketa tai muuteta edeltävää järjestelyä.

| (121) | Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että Ranskan viranomaiset ovat myöntäneet Trèvesille sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyn rakenneuudistussuunnitelman taustalla olleiden, uskottaviksi katsottavien oletusten perusteella (ks. V luku) ja siihen sovelletaan edellytyksiä, jotka markkinataloudessa toimiva yksityinen velkoja voisi hyväksyä samoissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

(121)

Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että Ranskan viranomaiset ovat myöntäneet Trèvesille sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyn rakenneuudistussuunnitelman taustalla olleiden, uskottaviksi katsottavien oletusten perusteella (ks. V luku) ja siihen sovelletaan edellytyksiä, jotka markkinataloudessa toimiva yksityinen velkoja voisi hyväksyä samoissa olosuhteissa.

V.2   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolon arviointia koskeva päätelmä

| (122) | Kun otetaan huomioon V.1 kohdassa esitetyt tiedot, vaikuttaa siltä, ettei FMEA:n tekemä 55 miljoonan euron sijoitus eikä 18,4 miljoonan euron suuruinen sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestely aiheuta etua Trèves-konsernille. Tämän vuoksi kyseiset toimenpiteet eivät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(122)

Kun otetaan huomioon V.1 kohdassa esitetyt tiedot, vaikuttaa siltä, ettei FMEA:n tekemä 55 miljoonan euron sijoitus eikä 18,4 miljoonan euron suuruinen sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestely aiheuta etua Trèves-konsernille. Tämän vuoksi kyseiset toimenpiteet eivät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

VI.   YLEISET PÄÄTELMÄT

| (123) | Komissio toteaa asianomaisten toimenpiteiden perusteellisen tarkastelun jälkeen, etteivät toimenpiteet ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, |
| --- | --- |

(123)

Komissio toteaa asianomaisten toimenpiteiden perusteellisen tarkastelun jälkeen, etteivät toimenpiteet ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ranskan tasavallan Trèves-yritystä koskevat kaksi toimenpidettä, Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles -rahaston (FMEA) tekemä 55 miljoonan euron sijoitus ja 18,4 miljoonan euron suuruinen sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestely, eivät ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 20 päivänä huhtikuuta 2011.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 133, 22.5.2010, s. 12.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Asianomaisten huomautuksia esitellään III osassa.

3

(4)  Ranskan raha- ja varainhoitolain L518-2 §.

4

(5)  Ohjaamo ja akustiikka, matot ja äänenvaimennus.

5

(6)  Sovittelumenettelyn tavoitteena on saada aikaan yrityksen ja (julkisten ja yksityisten) velkojien välille sovintoratkaisu maksujen määräajoista ja/tai maksuvelvollisuudesta vapauttamisesta (Ranskan kauppalain 611-7 §).

6

(7)  Liikesalaisuus.

7

(8)  Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (ks. erityisesti yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-305/89, Italia v. komissio, 21.3.1991 antama tuomio, Kok. 1991, s. I-1603, 13 kohta) niitä tapauksia, joissa valtio myöntää tuen suoraan, ei erotella niistä, joissa tuen myöntäjinä ovat valtion tuen hallinnointiin osoittamat tai asettamat julkiset tai yksityiset laitokset. EU:n oikeuden mukaan ei voida sallia, että perustetaan riippumattomia laitoksia, joiden tehtävänä on tukien jakaminen, kiertämään valtiontuen valvontaa koskevia sääntöjä. Kuten yhteisöjen tuomioistuin on todennut 16 päivänä toukokuuta 2002 antamassaan tuomiossa (asia C-482/99, Ranska v. komissio, Stardust Marine, Kok. 2002, s. I-4397), toimenpiteitä voidaan pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena ainoastaan, jos ne ovat suoraan tai välillisesti valtion varoista myönnettyjä etuja ja ne johtuvat valtiosta.

8

(9)  Trèvesin taloudelliset vaikeudet vuoden 2008 lopussa johtuivat pääasiassa liikevaihdon pienenemisestä ([650–700] miljoonaa euroa eli [20–25] % vuoden 2007 tilanteeseen verrattuna) sekä [40–50] miljoonan euron tappiosta varainhoitovuoden lopussa.

9

(10)  Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainittu sisäinen tuottoaste on [> 15 %]. Tämä selittyy seuraavasti: FMEA:n sijoituksesta odotettu sisäinen tuottoaste on [> 15 %]. FMEA kuitenkin sovelsi varotoimenpiteenä EBITDA-arvoon [...] prosentin aliarvostusta varainhoitovuonna 2011 (ks. alaviite 11). Aliarvostuksen jälkeen sisäinen tuottoaste on [> 12 %], jota on tässä päätöksessä pidetty tuottoasteen viitearvona. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainittu sisäinen tuottoaste [> 15 %] oli keskiarvo, joka sijaitsee ilman arvonalennusta [> 15 %] ja arvonalennusta soveltaen [> 12 %] lasketun luvun välissä.

10

(11)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

11

(12)  Earnings before interest, taxes, depreciation and amortization; tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia.

12

(13)  On huomioitava, että FMEA perustettiin juridisesti vasta 25 päivänä maaliskuuta 2009, jolloin osakkaat allekirjoittivat rahastosäännöt ja sijoittajat maksoivat ensimmäisen osan. Rahasto oli kuitenkin tosiasiallisesti aloittanut toimintansa jo tammikuun lopussa.

13

(14)  On syytä muistuttaa, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio ainoastaan esittää epäilyjä.

14

(15)  Asia C-482/99, Ranskan tasavalta v. komissio, tuomio 16.5.2002, Kok. 2002, s. I-4397.

15

(16)  Yhdistetyt asiat C-393/04 ja C-41/05, Air Liquide Industries Belgium, tuomio 15.6.2006, Kok. s. I-5293, 28 kohta.

16

(17)  Unionin yleisen tuomioistuimen mukaan on syytä arvioida, olisiko kooltaan julkista sektoria hoitaviin organisaatioihin rinnastettavissa oleva yksityinen sijoittaja saattanut tehdä samanlaisissa olosuhteissa yhtä suuren pääomasijoituksen, kun otetaan huomioon muun muassa kyseisten sijoitusten tekohetkellä käytettävissä olevat tiedot ja ennakoitavissa oleva kehityssuuntaus. Vaikka yksityisen sijoittajan käyttäytyminen — johon talouspoliittisiin päämääriin pyrkivän julkisoikeudellisen sijoittajan väliintuloa on verrattava — ei välttämättä olekaan samaa kuin tavallisella sijoittajalla, joka sijoittaa varoja tuoton saamiseksi enemmän tai vähemmän lyhyellä tähtäimellä, sen on ainakin oltava samaa kuin yksityisellä holdingyhtiöllä tai yksityisellä konsernilla, joka toteuttaa rakenteellista, kokonaisvaltaista tai alakohtaista politiikkaa ja jota ohjaavat pitemmän tähtäimen tuotto-odotukset (yhdistetyt asiat T-425/04, T-444/04, T-450/04 ja T-456/04, Ranska ym. v. komissio, tuomio 21.5.2010, 216 kohta). Ks. myös seuraavat komission tiedonannot: komission tiedonanto perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta julkisiin osakasyhtiöihin (Euroopan yhteisöjen tiedotuslehti No 9-1984); komission tiedonanto jäsenvaltioille perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan sekä komission direktiivin 80/723/ETY 5 artiklan soveltamisesta julkisiin teollisuusyrityksiin (EYVL C 307, 13.11.1993, s. 3).

17

(18)  Trèvesin liikevaihto laski vuosien 2005 ([900–950] miljoonaa euroa) ja 2006 ([800–850] miljoonaa euroa) välillä [6–8] prosenttia, mutta on vuodesta 2007 ([850–900] miljoonaa euroa) noussut taas [4–7] prosenttia. Myös sen kannattavuus on kohentunut merkittävästi, sillä sen EBITDA-arvo kasvoi [50–60] miljoonaan euroon vuonna 2007, mikä on [...] prosentin kasvu vuoteen 2006 ([30–40] miljoonaa euroa) verrattuna ja [...] prosentin kasvu vuoteen 2005 ([40–50] miljoonaa euroa) verrattuna.

18

(19)  [...].

19

(20)  Yrityksen oman pääoman arvo määritellään yrityksen arvoksi, josta on vähennetty nettovelka.

20

(21)  FMEA:n mahdollinen vetäytyminen vuonna 2012 on oletus, jonka perusteella voidaan arvioida, mikä tuotto investoinnille saataisiin vuonna 2012 vuoden 2011 tuloksen perusteella. Osakassopimuksen mukaan FMEA voi päättää täysin vapaasti säilyttää tai lopettaa osakkuutensa sijoituksen ensimmäisten [...] vuoden aikana. [...] Mikäli FMEA vetäytyy hankkeesta, pääomavoiton jakautuminen on joka tapauksessa FMEA:n kannalta edullinen (ks. päätöksen 110 ja 111 kohta).

21

(22)  Laskettu suurimpien autoteollisuuden alihankkijoiden pörssikurssien tilastollisesti merkitsevästä indeksistä. Jos mukaan otetaan kriisiajankohta, sisäinen tuottoaste viideltä vuodelta ennen 1 päivää joulukuuta 2009 romahtaa 4,7 prosenttiin.

22

(23)  Pääomahyödykkeiden hinnoittelumalli.

23

(24)  Laskettu WACC perustuu [0–10] prosentin vieraan pääoman kustannuksiin ja [10–20] prosentin oman pääoman kustannuksiin. Koska FMEA:n sijoitus on yhdistelmä (pääomaa ja vaihdettavia velkakirjoja), ei riitä, että sitä arvioidaan vieraan pääoman kustannuksia tai oman pääoman kustannuksia painottaen. Esimerkiksi FMEA:n ORAPA-laina on uusina varoina etuoikeutetussa asemassa. Lisäksi FMEA neuvotteli pankkien myöntämän uuden [10–30] miljoonan euron lainan yhteydessä merkittävälle osalle ORAPA-lainaa pari passu -aseman, joka kattaa [10–20] miljoonan euron osuuden. Näin ollen WACC vaikuttaa parhaalta indikaattorilta. On joka tapauksessa huomattava, että [10–20] prosentin suuruiset oman pääoman kustannukset, joita ei kuitenkaan voida ottaa sellaisenaan huomioon edellä esitetyistä syistä, on alhaisempi kuin perusskenaariossa odotettu [> 15 prosentin] sisäinen tuottoaste eli FMEA:n edellyttämä kannattavuustaso.

24

(25)  Asia C-342/96, Espanja v. komissio (Tubacex), tuomio 29.4.1999, Kok. 1999, s. I-2459.

25

(26)  Nämä korot kuitenkin määritellään siten, että vaihtuvaan Euribor-korkoon lisätään tietty marginaali. Tämän vuoksi vertailu [0–10] prosentin kiinteään korkoon ei päde täysin, vaikkeivät pankkien myöntämät korot olekaan kertaakaan ylittäneet [0–10] prosenttia 25 päivän toukokuuta 2009 jälkeen.

26

---

| 19.10.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 274/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 274/15

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2011,

valtiontuesta C 3/09 (ex NN 41 A-B/03), jota Portugali on myöntänyt teurastamojätteen keräykseen, kuljetukseen, käsittelyyn ja hävittämiseen

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 4888)

(Ainoastaan portugalinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2011/677/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Komissio pyysi kantelun vuoksi Portugalin viranomaisilta 15 päivänä marraskuuta 2002 tietoja maassa käyttöön otetusta veroluonteisesta maksusta, jolla rahoitetaan märehtijöiden ja siipikarjan teurastuksessa syntyvien sivutuotteiden keruu, kuljetus, käsittely ja hävittäminen 25 päivänä syyskuuta 2002 annetun decreto-lei-säädöksen 197/2002 (1) (jäljempänä ’decreto-lei-säädös 197/2002’) mukaisesti. Portugalin viranomaiset vastasivat 20 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio pyysi kantelun vuoksi Portugalin viranomaisilta 15 päivänä marraskuuta 2002 tietoja maassa käyttöön otetusta veroluonteisesta maksusta, jolla rahoitetaan märehtijöiden ja siipikarjan teurastuksessa syntyvien sivutuotteiden keruu, kuljetus, käsittely ja hävittäminen 25 päivänä syyskuuta 2002 annetun decreto-lei-säädöksen 197/2002 (1) (jäljempänä ’decreto-lei-säädös 197/2002’) mukaisesti. Portugalin viranomaiset vastasivat 20 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä.

| (2) | Toimitettujen tietojen perusteella kyseinen säädös oli pantu täytäntöön ilman komission etukäteen antamaa lupaa, joten se kirjattiin ilmoittamatta jätettyjen tukien rekisteriin viitenumerolla NN 41 A-B/03. |
| --- | --- |

(2)

Toimitettujen tietojen perusteella kyseinen säädös oli pantu täytäntöön ilman komission etukäteen antamaa lupaa, joten se kirjattiin ilmoittamatta jätettyjen tukien rekisteriin viitenumerolla NN 41 A-B/03.

| (3) | Komission yksiköt pyysivät Portugalin viranomaisilta lisätietoja tästä järjestelmästä 16 ja 30 päivänä huhtikuuta 2003 päivätyillä kirjeillä. Portugalin viranomaisille annettiin neljä viikkoa vastausaikaa. |
| --- | --- |

(3)

Komission yksiköt pyysivät Portugalin viranomaisilta lisätietoja tästä järjestelmästä 16 ja 30 päivänä huhtikuuta 2003 päivätyillä kirjeillä. Portugalin viranomaisille annettiin neljä viikkoa vastausaikaa.

| (4) | Portugalin pysyvä edustusto Euroopan unionissa pyysi Portugalin viranomaisten puolesta 5 päivänä toukokuuta 2003 ja 6 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyillä kirjeillä, jotka kirjattiin saapuneiksi 5 päivänä toukokuuta 2003 ja 10 päivänä kesäkuuta 2003, lisäaikaa kaikkien pyydettyjen tietojen toimittamista varten, kun huomioon otetaan tietojen kokoamiseen tarvittava aika. |
| --- | --- |

(4)

Portugalin pysyvä edustusto Euroopan unionissa pyysi Portugalin viranomaisten puolesta 5 päivänä toukokuuta 2003 ja 6 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyillä kirjeillä, jotka kirjattiin saapuneiksi 5 päivänä toukokuuta 2003 ja 10 päivänä kesäkuuta 2003, lisäaikaa kaikkien pyydettyjen tietojen toimittamista varten, kun huomioon otetaan tietojen kokoamiseen tarvittava aika.

| (5) | Komission yksiköt myönsivät 25 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyssä kirjeessä neljä viikkoa lisäaikaa. |
| --- | --- |

(5)

Komission yksiköt myönsivät 25 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyssä kirjeessä neljä viikkoa lisäaikaa.

| (6) | Koska vastausta ei saatu viimeksi mainitussa kirjeessä myönnetyn neljän viikon määräajan kuluessa, komission yksiköt lähettivät Portugalin viranomaisille 19 päivänä joulukuuta 2003 muistutuksen, jossa ilmoitettiin, että koska vastausta ei ollut saatu, ne varasivat itselleen mahdollisuuden ehdottaa komissiolle tietojen antamista koskevan välipäätöksen tekemistä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan (SEUT-sopimuksen nykyisen 108 artiklan) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 659/1999 (2) 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Koska vastausta ei saatu viimeksi mainitussa kirjeessä myönnetyn neljän viikon määräajan kuluessa, komission yksiköt lähettivät Portugalin viranomaisille 19 päivänä joulukuuta 2003 muistutuksen, jossa ilmoitettiin, että koska vastausta ei ollut saatu, ne varasivat itselleen mahdollisuuden ehdottaa komissiolle tietojen antamista koskevan välipäätöksen tekemistä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan (SEUT-sopimuksen nykyisen 108 artiklan) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 659/1999 (2) 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (7) | Portugalin pysyvä edustusto Euroopan unionissa toimitti komissiolle 5 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Portugalin viranomaisten vastauksen komission yksikköjen kirjeisiin, jotka oli päivätty 16 ja 30 päivänä huhtikuuta 2003. |
| --- | --- |

(7)

Portugalin pysyvä edustusto Euroopan unionissa toimitti komissiolle 5 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Portugalin viranomaisten vastauksen komission yksikköjen kirjeisiin, jotka oli päivätty 16 ja 30 päivänä huhtikuuta 2003.

| (8) | Komission yksiköt pyysivät 11 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Portugalin viranomaisilta lisätietoja kyseessä olevasta järjestelmästä. Portugalin viranomaisille annettiin neljä viikkoa vastausaikaa. |
| --- | --- |

(8)

Komission yksiköt pyysivät 11 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Portugalin viranomaisilta lisätietoja kyseessä olevasta järjestelmästä. Portugalin viranomaisille annettiin neljä viikkoa vastausaikaa.

| (9) | Portugalin pysyvä edustusto Euroopan unionissa pyysi Portugalin viranomaisten puolesta 30 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä ja 5 päivänä tammikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kuukauden lisäaikaa kaikkien pyydettyjen tietojen toimittamista varten, kun huomioon otetaan tietojen kokoamiseen tarvittava aika. |
| --- | --- |

(9)

Portugalin pysyvä edustusto Euroopan unionissa pyysi Portugalin viranomaisten puolesta 30 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä ja 5 päivänä tammikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kuukauden lisäaikaa kaikkien pyydettyjen tietojen toimittamista varten, kun huomioon otetaan tietojen kokoamiseen tarvittava aika.

| (10) | Komission yksiköt myönsivät 17 päivänä tammikuuta 2005 toisen kerran lisäaikaa esitetyn pyynnön mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Komission yksiköt myönsivät 17 päivänä tammikuuta 2005 toisen kerran lisäaikaa esitetyn pyynnön mukaisesti.

| (11) | Koska kysymyksiin ei saatu vastausta uuteen määräaikaan mennessä, komission yksiköt lähettivät Portugalin viranomaisille 12 päivänä huhtikuuta 2005 uuden muistutuksen, jossa Portugalin viranomaisille huomautettiin jälleen siitä, että koska vastauksen lähettämiseen myönnettyä neljän viikon määräaikaa ei ollut noudatettu, ne varasivat itselleen mahdollisuuden ehdottaa komissiolle tietojen antamista koskevan välipäätöksen tekemistä asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Koska kysymyksiin ei saatu vastausta uuteen määräaikaan mennessä, komission yksiköt lähettivät Portugalin viranomaisille 12 päivänä huhtikuuta 2005 uuden muistutuksen, jossa Portugalin viranomaisille huomautettiin jälleen siitä, että koska vastauksen lähettämiseen myönnettyä neljän viikon määräaikaa ei ollut noudatettu, ne varasivat itselleen mahdollisuuden ehdottaa komissiolle tietojen antamista koskevan välipäätöksen tekemistä asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (12) | Edellä mainittu määräaika päättyi toukokuussa 2005. Koska komissio ei saanut vastausta kyseiseen määräaikaan mennessä, se velvoitti 21 päivänä helmikuuta 2006 (3) tekemällään päätöksellä Portugalin toimittamaan sille kaikki pyydetyt tiedot ja täsmensi, että siltä varalta, ettei Portugalin viranomaisilta saataisi vastausta, se varasi itselleen mahdollisuuden aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätty menettely (katso tietojen antamista koskevan välipäätöksen 80 kohta). |
| --- | --- |

(12)

Edellä mainittu määräaika päättyi toukokuussa 2005. Koska komissio ei saanut vastausta kyseiseen määräaikaan mennessä, se velvoitti 21 päivänä helmikuuta 2006 (3) tekemällään päätöksellä Portugalin toimittamaan sille kaikki pyydetyt tiedot ja täsmensi, että siltä varalta, ettei Portugalin viranomaisilta saataisi vastausta, se varasi itselleen mahdollisuuden aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätty menettely (katso tietojen antamista koskevan välipäätöksen 80 kohta).

| (13) | Koska mitään pyydetyistä tiedoista ei toimitettu, komissio päätti 28 päivänä tammikuuta 2009 aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn. Päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio kehotti muita jäsenvaltioita ja asianosaisia esittämään huomautuksensa kyseessä olevasta tuesta. |
| --- | --- |

(13)

Koska mitään pyydetyistä tiedoista ei toimitettu, komissio päätti 28 päivänä tammikuuta 2009 aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn. Päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio kehotti muita jäsenvaltioita ja asianosaisia esittämään huomautuksensa kyseessä olevasta tuesta.

| (14) | Koska Portugalilta ei saatu huomautuksia määräaikaan mennessä, komissio lähetti Portugalin viranomaisille muistutuksen 18 päivänä maaliskuuta 2009. Portugali toimitti komissiolle huomautuksensa 14 päivänä huhtikuuta 2009, ja liitti mukaan myös jäljennöksen decreto-lei-säädöksistä 393-B/98 ja 244/2003. Eläimistä saatavien sivutuotteiden käsittelylaitokselta ETSA:lta (Empresa de Transformação de Subprodutos Animais, SA) saatiin huomautuksia 15 päivänä kesäkuuta 2009. |
| --- | --- |

(14)

Koska Portugalilta ei saatu huomautuksia määräaikaan mennessä, komissio lähetti Portugalin viranomaisille muistutuksen 18 päivänä maaliskuuta 2009. Portugali toimitti komissiolle huomautuksensa 14 päivänä huhtikuuta 2009, ja liitti mukaan myös jäljennöksen decreto-lei-säädöksistä 393-B/98 ja 244/2003. Eläimistä saatavien sivutuotteiden käsittelylaitokselta ETSA:lta (Empresa de Transformação de Subprodutos Animais, SA) saatiin huomautuksia 15 päivänä kesäkuuta 2009.

| (15) | Komissio välitti ETSA:n huomautukset Portugalin viranomaisille 1 päivänä heinäkuuta 2009. Portugalin viranomaiset eivät toimittaneet komissiolle lainkaan huomautuksia kyseisen yrityksen huomautuksista. |
| --- | --- |

(15)

Komissio välitti ETSA:n huomautukset Portugalin viranomaisille 1 päivänä heinäkuuta 2009. Portugalin viranomaiset eivät toimittaneet komissiolle lainkaan huomautuksia kyseisen yrityksen huomautuksista.

| (16) | ETSA:n esittämien huomautusten perusteella komission yksiköt lähettivät Portugalin viranomaisille 19 päivänä helmikuuta 2010 kirjeen, jossa ne pyysivät lisäselvityksiä. Portugalin viranomaiset vastasivat 27 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(16)

ETSA:n esittämien huomautusten perusteella komission yksiköt lähettivät Portugalin viranomaisille 19 päivänä helmikuuta 2010 kirjeen, jossa ne pyysivät lisäselvityksiä. Portugalin viranomaiset vastasivat 27 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä.

| (17) | Komission yksiköt pyysivät 1 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Portugalin viranomaisilta muutamia selvennyksiä, ja ne pyysivät viranomaisia vastaamaan tyhjentävästi kaikkiin komission yksikköjen aiemmin esittämiin kysymyksiin. |
| --- | --- |

(17)

Komission yksiköt pyysivät 1 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Portugalin viranomaisilta muutamia selvennyksiä, ja ne pyysivät viranomaisia vastaamaan tyhjentävästi kaikkiin komission yksikköjen aiemmin esittämiin kysymyksiin.

| (18) | Portugalin viranomaiset pyysivät 24 päivänä helmikuuta 2011 antamaan vastaamista varten 30 päivää lisäaikaa. |
| --- | --- |

(18)

Portugalin viranomaiset pyysivät 24 päivänä helmikuuta 2011 antamaan vastaamista varten 30 päivää lisäaikaa.

| (19) | Komission yksiköt myönsivät 28 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä 30 päivää lisäaikaa vastaamista varten. Portugalin viranomaiset vastasivat komission yksikköjen esittämiin kysymyksiin 1 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(19)

Komission yksiköt myönsivät 28 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä 30 päivää lisäaikaa vastaamista varten. Portugalin viranomaiset vastasivat komission yksikköjen esittämiin kysymyksiin 1 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.

| (20) | Komission yksiköt ilmoittivat Portugalin viranomaisille 20 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä aikovansa ehdottaa komissiolle ehdollisen myönteisen päätöksen tekemistä ja siihen liittyvien Portugalia koskevien ehtojen asettamista. |
| --- | --- |

(20)

Komission yksiköt ilmoittivat Portugalin viranomaisille 20 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä aikovansa ehdottaa komissiolle ehdollisen myönteisen päätöksen tekemistä ja siihen liittyvien Portugalia koskevien ehtojen asettamista.

II   KUVAUS

| (21) | Portugalin viranomaisten antamien tietojen mukaan 1 päivästä tammikuuta14 päivään lokakuuta vuonna 1998 Portugalissa todettiin 66 tautitapausta, joissa oli kyse naudan spongiformisesta enkefalopatiasta (jäljempänä ’BSE’). Tilanteesta aiheutui vaaraa sekä ihmisten että eläinten terveydelle, joten komissio teki 18 päivänä marraskuuta 1998 päätöksen 98/653/EY Portugalissa esiintyvän naudan tarttuvan enkefalopatian takia tarpeellisista kiireellisistä suojatoimenpiteistä (5) ja sääti näin Portugalissa ilmenneiden BSE-tapausten edellyttämistä kiireellisistä suojatoimenpiteistä ja kielsi muun muassa tiettyjen eläinten ja eläimistä saatavien sivutuotteiden viennin Portugalista muihin jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

(21)

Portugalin viranomaisten antamien tietojen mukaan 1 päivästä tammikuuta14 päivään lokakuuta vuonna 1998 Portugalissa todettiin 66 tautitapausta, joissa oli kyse naudan spongiformisesta enkefalopatiasta (jäljempänä ’BSE’). Tilanteesta aiheutui vaaraa sekä ihmisten että eläinten terveydelle, joten komissio teki 18 päivänä marraskuuta 1998 päätöksen 98/653/EY Portugalissa esiintyvän naudan tarttuvan enkefalopatian takia tarpeellisista kiireellisistä suojatoimenpiteistä (5) ja sääti näin Portugalissa ilmenneiden BSE-tapausten edellyttämistä kiireellisistä suojatoimenpiteistä ja kielsi muun muassa tiettyjen eläinten ja eläimistä saatavien sivutuotteiden viennin Portugalista muihin jäsenvaltioihin.

| (22) | Lieventääkseen BSE:n torjumiseen liittyvistä toimenpiteistä aiheutuvia seurauksia Portugalin valtio otti vuodesta 1999 lähtien kannettavakseen kaikki nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuvat kustannukset. Portugalin valtio otti vastuun sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä ja tästä aiheutuvista kustannuksista 4 päivänä joulukuuta 1998 annetulla decreto-lei-säädöksellä 393-B/98 (6) (jäljempänä ’decreto-lei-säädös 393-B/98’). |
| --- | --- |

(22)

Lieventääkseen BSE:n torjumiseen liittyvistä toimenpiteistä aiheutuvia seurauksia Portugalin valtio otti vuodesta 1999 lähtien kannettavakseen kaikki nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuvat kustannukset. Portugalin valtio otti vastuun sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä ja tästä aiheutuvista kustannuksista 4 päivänä joulukuuta 1998 annetulla decreto-lei-säädöksellä 393-B/98 (6) (jäljempänä ’decreto-lei-säädös 393-B/98’).

| (23) | Decreto-lei-säädöksen 393-B/98 4 pykälän 3 momentissa säädetään mahdollisuudesta periä teurastamoilta maksuja, joilla rahoitetaan tietyn raaka-aineen hävittäminen. Portugalin viranomaisilta saatujen tietojen mukaan kyseistä maksua ei alettu periä teurastamoilta. |
| --- | --- |

(23)

Decreto-lei-säädöksen 393-B/98 4 pykälän 3 momentissa säädetään mahdollisuudesta periä teurastamoilta maksuja, joilla rahoitetaan tietyn raaka-aineen hävittäminen. Portugalin viranomaisilta saatujen tietojen mukaan kyseistä maksua ei alettu periä teurastamoilta.

| (24) | Portugalin viranomaiset selittivät, ettei niillä ollut riittävästi erikoislaitteita voidakseen taata jätteiden asianmukaisen käsittelyn ja että tästä syystä niiden oli ollut pakko ostaa nämä valtion vastuulle luonteensa puolesta kuuluvat palvelut yksityiseltä sektorilta. |
| --- | --- |

(24)

Portugalin viranomaiset selittivät, ettei niillä ollut riittävästi erikoislaitteita voidakseen taata jätteiden asianmukaisen käsittelyn ja että tästä syystä niiden oli ollut pakko ostaa nämä valtion vastuulle luonteensa puolesta kuuluvat palvelut yksityiseltä sektorilta.

| (25) | Portugalin viranomaiset selittivät, että nämä yleisen edun vuoksi suoritettavat toimet oli annettu yksityisen sektorin tehtäväksi 8 päivänä kesäkuuta 1999 annetun decreto-lei-säädöksen 197/99 (7) mukaisesti, jolla saatettiin julkisia palveluhankintoja, julkisia tavaranhankintoja ja julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annettujen direktiivien 92/50/ETY, 93/36/ETY ja 93/37/ETY muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 1997 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/52/EY (8) osaksi kansallista lainsäädäntöä. Kyseiset palvelut tuottavat yksityiset yritykset valittiin sillä perusteella, että niillä oli tekniset valmiudet hoitaa nämä yleisen edun vuoksi toteutettavat toimet moitteettomasti, kun huomioon otetaan lisäksi se, että kyseessä olevat sivutuotteet oli käsiteltävä turvallisella, nopealla ja tehokkaalla tavalla. Portugalin viranomaiset toimittivat esimerkin palvelunhankintasopimuksesta, joka oli ollut voimassa 1 päivästä syyskuuta 200431 päivään joulukuuta 2004. |
| --- | --- |

(25)

Portugalin viranomaiset selittivät, että nämä yleisen edun vuoksi suoritettavat toimet oli annettu yksityisen sektorin tehtäväksi 8 päivänä kesäkuuta 1999 annetun decreto-lei-säädöksen 197/99 (7) mukaisesti, jolla saatettiin julkisia palveluhankintoja, julkisia tavaranhankintoja ja julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annettujen direktiivien 92/50/ETY, 93/36/ETY ja 93/37/ETY muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 1997 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/52/EY (8) osaksi kansallista lainsäädäntöä. Kyseiset palvelut tuottavat yksityiset yritykset valittiin sillä perusteella, että niillä oli tekniset valmiudet hoitaa nämä yleisen edun vuoksi toteutettavat toimet moitteettomasti, kun huomioon otetaan lisäksi se, että kyseessä olevat sivutuotteet oli käsiteltävä turvallisella, nopealla ja tehokkaalla tavalla. Portugalin viranomaiset toimittivat esimerkin palvelunhankintasopimuksesta, joka oli ollut voimassa 1 päivästä syyskuuta 200431 päivään joulukuuta 2004.

| (26) | Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan tuotetuista palveluista maksettujen korvausten laskennassa käytetyt parametrit oli vahvistettu etukäteen 25 päivänä tammikuuta 1999 tehdyssä yhteisessä päätöksessä (9). Päätöksen sisältöä tarkistettiin säännöllisin väliajoin, ja sitä muutettiin 6 päivänä huhtikuuta 2001 tehdyllä yhteisellä päätöksellä 324/2001 (10) ja 19 päivänä helmikuuta 2002 tehdyllä yhteisellä päätöksellä 124/2002 (11). |
| --- | --- |

(26)

Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan tuotetuista palveluista maksettujen korvausten laskennassa käytetyt parametrit oli vahvistettu etukäteen 25 päivänä tammikuuta 1999 tehdyssä yhteisessä päätöksessä (9). Päätöksen sisältöä tarkistettiin säännöllisin väliajoin, ja sitä muutettiin 6 päivänä huhtikuuta 2001 tehdyllä yhteisellä päätöksellä 324/2001 (10) ja 19 päivänä helmikuuta 2002 tehdyllä yhteisellä päätöksellä 124/2002 (11).

| (27) | Neuvosto kielsi päätöksellä 2000/766/EY (12) lähes kaikkien eläinlajien sivutuotteiden käytön rehussa ja määräsi sivutuotteet hävitettäviksi kaikissa jäsenvaltioissa, myös Portugalissa. |
| --- | --- |

(27)

Neuvosto kielsi päätöksellä 2000/766/EY (12) lähes kaikkien eläinlajien sivutuotteiden käytön rehussa ja määräsi sivutuotteet hävitettäviksi kaikissa jäsenvaltioissa, myös Portugalissa.

| (28) | Portugalin viranomaiset selittivät, että päätöksen johdosta kyseisten jätteiden määrä kasvoi ja samoin tapahtui myös kyseisistä toimista aiheutuville kustannuksille. |
| --- | --- |

(28)

Portugalin viranomaiset selittivät, että päätöksen johdosta kyseisten jätteiden määrä kasvoi ja samoin tapahtui myös kyseisistä toimista aiheutuville kustannuksille.

| (29) | Komissio päätti päätöksellä 2001/376/EY (13) pysyttää Portugalia koskevan päätöksen 98/653/EY. |
| --- | --- |

(29)

Komissio päätti päätöksellä 2001/376/EY (13) pysyttää Portugalia koskevan päätöksen 98/653/EY.

| (30) | Muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden terveyssäännöistä 3 päivänä lokakuuta 2002 annetussa Europan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1774/2002 (14) säädetään eri sivutuotteisiin sovellettavat eläimistä saatavien sivutuotteiden keruuta, käsittelyä ja hävittämistä koskevat erityiset säännöt. |
| --- | --- |

(30)

Muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden terveyssäännöistä 3 päivänä lokakuuta 2002 annetussa Europan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1774/2002 (14) säädetään eri sivutuotteisiin sovellettavat eläimistä saatavien sivutuotteiden keruuta, käsittelyä ja hävittämistä koskevat erityiset säännöt.

| (31) | Portugalin viranomaiset selvensivät, että noudattaakseen tässä yhteydessä annettuja sitoumuksiaan, ne päättivät siirtää kyseisistä toimista aiheutuvat kustannukset alalla toimiville talouden toimijoille noudattaen tiukasti saastuttaja maksaa -periaatetta ja pitämällä samalla huolen kansanterveyden suojelusta, koska viranomaiset ovat siitä vastuussa ja kansanterveys oli edelleen tärkeää taata. Portugali otti näin ollen käyttöön 25 päivänä syyskuuta 2002 annetussa decreto-lei-säädöksessä 197/2002 säädetyn järjestelmän. |
| --- | --- |

(31)

Portugalin viranomaiset selvensivät, että noudattaakseen tässä yhteydessä annettuja sitoumuksiaan, ne päättivät siirtää kyseisistä toimista aiheutuvat kustannukset alalla toimiville talouden toimijoille noudattaen tiukasti saastuttaja maksaa -periaatetta ja pitämällä samalla huolen kansanterveyden suojelusta, koska viranomaiset ovat siitä vastuussa ja kansanterveys oli edelleen tärkeää taata. Portugali otti näin ollen käyttöön 25 päivänä syyskuuta 2002 annetussa decreto-lei-säädöksessä 197/2002 säädetyn järjestelmän.

| (32) | Decreto-lei-säädös 197/2002 tuli voimaan lokakuussa 2002, josta lähtien nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuvat kustannukset on rahoitettu veroluonteisella maksulla, jota peritään teurastamoilta, luullisen naudan- ja sianlihan maahantuojilta sekä yhteisön sisäisiltä toimijoilta eli luullisen naudan- ja sianlihan alan toimijoilta ja tällaisen lihan vastaanottajilta. |
| --- | --- |

(32)

Decreto-lei-säädös 197/2002 tuli voimaan lokakuussa 2002, josta lähtien nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuvat kustannukset on rahoitettu veroluonteisella maksulla, jota peritään teurastamoilta, luullisen naudan- ja sianlihan maahantuojilta sekä yhteisön sisäisiltä toimijoilta eli luullisen naudan- ja sianlihan alan toimijoilta ja tällaisen lihan vastaanottajilta.

| (33) | Portugalin viranomaiset ilmoittivat 20 päivänä tammikuuta 2003 päivätyssä kirjeessä, että seuraavat toimijat oli vapautettu maksusta:






  — | teurastamot, jotka huolehtivat kaikkien sekä teurastamon tiloissa että leikkaamoissa syntyvien sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä, erikseen määriteltyjä riskiaineksia lukuun ottamatta, luomalla itsenäiset valmiudet kyseisten sivutuotteiden käsittelyyn (katso decreto-lei-säädöksen 197/2002 liitteessä 2 oleva 2 kohta); |
| --- | --- | --- |

(33)

Portugalin viranomaiset ilmoittivat 20 päivänä tammikuuta 2003 päivätyssä kirjeessä, että seuraavat toimijat oli vapautettu maksusta:

—

teurastamot, jotka huolehtivat kaikkien sekä teurastamon tiloissa että leikkaamoissa syntyvien sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä, erikseen määriteltyjä riskiaineksia lukuun ottamatta, luomalla itsenäiset valmiudet kyseisten sivutuotteiden käsittelyyn (katso decreto-lei-säädöksen 197/2002 liitteessä 2 oleva 2 kohta);

| — | luuttoman lihan maahantuojat ja yhteisön sisäiset toimijat, koska luuttomasta lihasta ei synny yhteisön lainsäädännön ja kansallisen lainsäädännön mukaista pakollista käsittelyä edellyttäviä sivutuotteita. |
| --- | --- |

—

luuttoman lihan maahantuojat ja yhteisön sisäiset toimijat, koska luuttomasta lihasta ei synny yhteisön lainsäädännön ja kansallisen lainsäädännön mukaista pakollista käsittelyä edellyttäviä sivutuotteita.

| (34) | Portugalin viranomaiset ilmoittivat, että maksujen perimisestä saaduilla tuloilla on rahoitettu yksinomaan nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden – myös erikseen määriteltyjen riskiainesten – keruuseen, kuljetukseen, käsittelyyn ja hävittämiseen olennaisesti liittyvistä toimista aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

(34)

Portugalin viranomaiset ilmoittivat, että maksujen perimisestä saaduilla tuloilla on rahoitettu yksinomaan nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden – myös erikseen määriteltyjen riskiainesten – keruuseen, kuljetukseen, käsittelyyn ja hävittämiseen olennaisesti liittyvistä toimista aiheutuvat kustannukset.

| (35) | Maksujen suuruudesta on säädetty decreto-lei-säädöksen 197/2002 liitteessä 1 seuraavassa esitetyllä tavalla kunkin lajin osalta ja suhteessa painoon:










  (euroissa) |
| --- | --- |
| Laji/tyyppi | Nauta | Sika | Lampaat/vuohet | Siipikarja | Muut |
| Maksu/ruhokilo | 0,05 | 0,04 | 0,03 | 0,06 | 0,06 |

(35)

Maksujen suuruudesta on säädetty decreto-lei-säädöksen 197/2002 liitteessä 1 seuraavassa esitetyllä tavalla kunkin lajin osalta ja suhteessa painoon:

(euroissa)

Laji/tyyppi

Nauta

Sika

Lampaat/vuohet

Siipikarja

Muut

Maksu/ruhokilo

0,05

0,04

0,03

0,06

0,06

| (36) | Erikseen määriteltyjen riskiainesten keruun, kuljetuksen, käsittelyn ja hävittämisen rahoittamiseksi decreto-lei-säädöksen 197/2002 2 pykälän 2 momentissa säädetään vain teurastamoilta perittävästä kiinteämääräisestä maksusta, jonka suuruus on 0,30 euroa / kilogrammaa riskiainesta. |
| --- | --- |

(36)

Erikseen määriteltyjen riskiainesten keruun, kuljetuksen, käsittelyn ja hävittämisen rahoittamiseksi decreto-lei-säädöksen 197/2002 2 pykälän 2 momentissa säädetään vain teurastamoilta perittävästä kiinteämääräisestä maksusta, jonka suuruus on 0,30 euroa / kilogrammaa riskiainesta.

| (37) | Kaikki maksut maksetaan käännettyä verovelvollisuusmenettelyä noudattaen Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) -nimiselle julkiselle laitokselle. Toimijoilta perittävät maksut katsottiin INGA:n tuloiksi, ja ne maksettiin sille suoraan. |
| --- | --- |

(37)

Kaikki maksut maksetaan käännettyä verovelvollisuusmenettelyä noudattaen Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) -nimiselle julkiselle laitokselle. Toimijoilta perittävät maksut katsottiin INGA:n tuloiksi, ja ne maksettiin sille suoraan.

| (38) | Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 32 ja 33 kappaleessa todetaan, decreto-lei-säädöksen 197/2002 4 pykälässä täsmennetään, että teurastamoilla on myös mahdollisuus järjestää sivutuotteiden keruu, käsittely ja hävittäminen, erikseen määriteltyjä riskiaineksia lukuun ottamatta, joko alihankintana kolmansilta osapuolilta tai huolehtimalla siitä itse voimassa olevien lainsäädännön säännösten mukaisesti. Jos teurastamo huolehtii itse teurastamolla syntyvien sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä, erikseen määriteltyjä riskiaineksia lukuun ottamatta, maksu määräytyy decreto-lei-säädöksen 197/2002 liitteen 2 mukaisesti seuraavalla tavalla:










  (euroissa) |
| --- | --- |
| Laji/tyyppi | Nauta | Sika | Lammas/vuohi | Siipikarja | Muut |
| Maksu/ruhokilo | 0,03 | 0,02 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |

(38)

Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 32 ja 33 kappaleessa todetaan, decreto-lei-säädöksen 197/2002 4 pykälässä täsmennetään, että teurastamoilla on myös mahdollisuus järjestää sivutuotteiden keruu, käsittely ja hävittäminen, erikseen määriteltyjä riskiaineksia lukuun ottamatta, joko alihankintana kolmansilta osapuolilta tai huolehtimalla siitä itse voimassa olevien lainsäädännön säännösten mukaisesti. Jos teurastamo huolehtii itse teurastamolla syntyvien sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä, erikseen määriteltyjä riskiaineksia lukuun ottamatta, maksu määräytyy decreto-lei-säädöksen 197/2002 liitteen 2 mukaisesti seuraavalla tavalla:

(euroissa)

Laji/tyyppi

Nauta

Sika

Lammas/vuohi

Siipikarja

Muut

Maksu/ruhokilo

0,03

0,02

0,00

0,00

0,00

| (39) | Jos teurastamo huolehtii kaikkien sekä teurastamon tiloissa että leikkaamoissa syntyvien sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä, erikseen määriteltyjä riskiaineksia lukuun ottamatta, sen ei tarvitse maksaa maksua lainkaan. |
| --- | --- |

(39)

Jos teurastamo huolehtii kaikkien sekä teurastamon tiloissa että leikkaamoissa syntyvien sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä, erikseen määriteltyjä riskiaineksia lukuun ottamatta, sen ei tarvitse maksaa maksua lainkaan.

| (40) | Decreto-lei-säädöksen 197/2002 5 pykälän mukaan INGA:n tehtävänä on valvoa, että teurastamot maksavat maksut, ja tätä varten teurastamojen on pidettävä ajantasaista rekisteriä ruhojen määrästä ja painosta. INGA:n tehtävänä on lisäksi valvoa, että maksut maksetaan Euroopan unionista peräisin olevia tuotteita tuotaessa ja vastaanotettaessa, ja kyseisten toimijoiden/vastaanottajien on pidettävä ajantasaista rekisteriä kaikista liiketoimistaan. |
| --- | --- |

(40)

Decreto-lei-säädöksen 197/2002 5 pykälän mukaan INGA:n tehtävänä on valvoa, että teurastamot maksavat maksut, ja tätä varten teurastamojen on pidettävä ajantasaista rekisteriä ruhojen määrästä ja painosta. INGA:n tehtävänä on lisäksi valvoa, että maksut maksetaan Euroopan unionista peräisin olevia tuotteita tuotaessa ja vastaanotettaessa, ja kyseisten toimijoiden/vastaanottajien on pidettävä ajantasaista rekisteriä kaikista liiketoimistaan.

| (41) | Jos teurastamot valitsevat tämän vaihtoehtoisen järjestelmän, niiden on toimitettava kyseiset hankkeet etukäteen INGA:n arvioitavaksi sekä annettava suorittaa kaikki viranomaisten määräämät tarkastukset. |
| --- | --- |

(41)

Jos teurastamot valitsevat tämän vaihtoehtoisen järjestelmän, niiden on toimitettava kyseiset hankkeet etukäteen INGA:n arvioitavaksi sekä annettava suorittaa kaikki viranomaisten määräämät tarkastukset.

| (42) | Portugalin viranomaiset vakuuttivat, että kyseistä palvelua tuotetaan yksinomaan niille laitoksille, joissa syntyy pakollista hävittämistä edellyttäviä sivutuotteita, ja että maksulla vain siirretään kyseisistä toimista aiheutuvat kustannukset näiden laitosten maksettaviksi. |
| --- | --- |

(42)

Portugalin viranomaiset vakuuttivat, että kyseistä palvelua tuotetaan yksinomaan niille laitoksille, joissa syntyy pakollista hävittämistä edellyttäviä sivutuotteita, ja että maksulla vain siirretään kyseisistä toimista aiheutuvat kustannukset näiden laitosten maksettaviksi.

| (43) | Maksuista saatavien tulojen ja niillä rahoitettavien palvelujen kustannusten vastaavuuden osalta Portugalin viranomaiset ilmoittivat, että jokainen decreto-lei-säädöksen 197/2002 liitteiden I ja II mukaisista maksuista sekä 2 pykälän 2 kohdassa määritetty erikseen määriteltyjä riskiaineksia koskeva maksu on laskettu tuotettavien palvelujen todellisten kustannusten perusteella, kun huomioon otetaan kustakin eläinlajista syntyvien sivutuotteiden luonne ja merkittävyys. |
| --- | --- |

(43)

Maksuista saatavien tulojen ja niillä rahoitettavien palvelujen kustannusten vastaavuuden osalta Portugalin viranomaiset ilmoittivat, että jokainen decreto-lei-säädöksen 197/2002 liitteiden I ja II mukaisista maksuista sekä 2 pykälän 2 kohdassa määritetty erikseen määriteltyjä riskiaineksia koskeva maksu on laskettu tuotettavien palvelujen todellisten kustannusten perusteella, kun huomioon otetaan kustakin eläinlajista syntyvien sivutuotteiden luonne ja merkittävyys.

| (44) | Portugalin viranomaisten mielestä tätä rahoitusta voidaan pitää kaikilta kannoilta käyttäjien maksamana korvauksena yleisen edun mukaisesta julkisesta palvelusta. Maksuvelvollisten toimijoiden maksamien maksujen määrät määräytyvät suoraan julkiseen palveluun toimitetun jätteen määrän ja jätteen hävittämisestä aiheutuvien tosiasiallisten kustannusten perusteella. Portugalin viranomaiset toimittivat näiden väitteiden todisteeksi asiakirjoja, joihin oli koottu palvelujen kustannukset vuosilta 1999–2005, sekä vuodelta 2003 asiakirjan, johon oli koottu erityyppisiä sivutuotteita koskevista maksuista saadut tulot, joita ei ollut kuitenkaan jaoteltu sen mukaan, oliko maksut peritty tuontituotteista vai kotimaisista tuotteista. |
| --- | --- |

(44)

Portugalin viranomaisten mielestä tätä rahoitusta voidaan pitää kaikilta kannoilta käyttäjien maksamana korvauksena yleisen edun mukaisesta julkisesta palvelusta. Maksuvelvollisten toimijoiden maksamien maksujen määrät määräytyvät suoraan julkiseen palveluun toimitetun jätteen määrän ja jätteen hävittämisestä aiheutuvien tosiasiallisten kustannusten perusteella. Portugalin viranomaiset toimittivat näiden väitteiden todisteeksi asiakirjoja, joihin oli koottu palvelujen kustannukset vuosilta 1999–2005, sekä vuodelta 2003 asiakirjan, johon oli koottu erityyppisiä sivutuotteita koskevista maksuista saadut tulot, joita ei ollut kuitenkaan jaoteltu sen mukaan, oliko maksut peritty tuontituotteista vai kotimaisista tuotteista.

| (45) | Selvittäessään, voivatko tuontituotteet hyötyä järjestelmästä kotimaisten tuotteiden tavoin, Portugalin viranomaiset vakuuttivat, että saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti niin teurastamoilta, tuonnista kuin luullisella lihalla käytävästä yhteisön sisäisestä kaupasta perityt maksut vastasivat kustannuksia, jotka aiheutuivat syntyvien sivutuotteiden käsittelystä koko lihantuotantoketjussa loppukuluttajalle asti. |
| --- | --- |

(45)

Selvittäessään, voivatko tuontituotteet hyötyä järjestelmästä kotimaisten tuotteiden tavoin, Portugalin viranomaiset vakuuttivat, että saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti niin teurastamoilta, tuonnista kuin luullisella lihalla käytävästä yhteisön sisäisestä kaupasta perityt maksut vastasivat kustannuksia, jotka aiheutuivat syntyvien sivutuotteiden käsittelystä koko lihantuotantoketjussa loppukuluttajalle asti.

| (46) | Portugalin viranomaisten mukaan luullisen lihan tuonnissa syntyy sivutuotteita, ja näin ollen se hyötyy keruu-, kuljetus-, käsittely- ja hävittämispalvelusta, joten kyseisten maksujen periminen on perusteltua. |
| --- | --- |

(46)

Portugalin viranomaisten mukaan luullisen lihan tuonnissa syntyy sivutuotteita, ja näin ollen se hyötyy keruu-, kuljetus-, käsittely- ja hävittämispalvelusta, joten kyseisten maksujen periminen on perusteltua.

| (47) | Portugalin viranomaisten mielestä rahoitetut toimet ovat yleisen edun mukaisia, koska BSE-kriisin johdosta kävi ilmeiseksi, että teurastamojätteen hävittäminen on valtion toimivaltaan kuuluva julkisen palvelun tehtävä, sillä se on tärkeää ihmisten ja eläinten terveyden sekä ympäristön suojelemiseksi. |
| --- | --- |

(47)

Portugalin viranomaisten mielestä rahoitetut toimet ovat yleisen edun mukaisia, koska BSE-kriisin johdosta kävi ilmeiseksi, että teurastamojätteen hävittäminen on valtion toimivaltaan kuuluva julkisen palvelun tehtävä, sillä se on tärkeää ihmisten ja eläinten terveyden sekä ympäristön suojelemiseksi.

| (48) | Decreto-lei-säädöksellä 197/2002 perustettu järjestelmä kumottiin 7 päivänä lokakuuta 2003 annetulla decreto-lei-säädöksellä 244/2003 (15) (jäljempänä ’decreto-lei-säädös 244/2003’), joka tuli voimaan 22 päivänä lokakuuta 2003 ja jolla perustettiin ihmisravinnoksi soveltumattomia eläimistä saatavia sivutuotteita koskeva yleinen järjestelmä sekä siirtymäjärjestelmä. |
| --- | --- |

(48)

Decreto-lei-säädöksellä 197/2002 perustettu järjestelmä kumottiin 7 päivänä lokakuuta 2003 annetulla decreto-lei-säädöksellä 244/2003 (15) (jäljempänä ’decreto-lei-säädös 244/2003’), joka tuli voimaan 22 päivänä lokakuuta 2003 ja jolla perustettiin ihmisravinnoksi soveltumattomia eläimistä saatavia sivutuotteita koskeva yleinen järjestelmä sekä siirtymäjärjestelmä.

| (49) | Yleisen järjestelmän mukaan teurastamoiden, leikkaamoiden, hautomoiden ja munantuotantolaitosten on huolehdittava yksikössään syntyvän 1, 2 ja 3 luokkaan kuuluvan aineksen keruusta, kuljetuksesta, varastoinnista, käsittelystä ja hävittämisestä asetuksen (EY) N:o 1774/2002 mukaisesti joko itse tai teettämällä sen alihankintana kolmansilla osapuolilla ja toteuttamalla näin eläinlääkintäasioiden pääosaston (Direcção-Geral de Veterinária, DG V) etukäteen hyväksymän suunnitelman. |
| --- | --- |

(49)

Yleisen järjestelmän mukaan teurastamoiden, leikkaamoiden, hautomoiden ja munantuotantolaitosten on huolehdittava yksikössään syntyvän 1, 2 ja 3 luokkaan kuuluvan aineksen keruusta, kuljetuksesta, varastoinnista, käsittelystä ja hävittämisestä asetuksen (EY) N:o 1774/2002 mukaisesti joko itse tai teettämällä sen alihankintana kolmansilla osapuolilla ja toteuttamalla näin eläinlääkintäasioiden pääosaston (Direcção-Geral de Veterinária, DG V) etukäteen hyväksymän suunnitelman.

| (50) | Teurastamoiden, leikkaamoiden, hautomoiden ja munantuotantolaitosten on esitettävä 3 luokkaan kuuluvan aineksen hävittämis- tai käyttösuunnitelma eläinlääkintäasioiden pääosaston hyväksyttäväksi 90 päivän kuluessa decreto-lei-säädöksen 244/2003 voimaantulosta tai sen toiminnan alkamisesta. INGA jatkaa 3 luokkaan kuuluvan aineksen osalta sivutuotteiden keruun, kuljetuksen, käsittelyn, väliaikaisen varastoinnin ja hävittämisen varmistamista decreto-lei-säädöksen 197/2002 mukaisesti, kunnes eläinlääkintäasioiden pääosasto on hyväksynyt suunnitelman. Teurastamoiden, leikkaamoiden, hautomoiden ja munantuotantolaitosten omistajien on maksettava decreto-lei-säädöksen 197/2002 liitteessä 1 vahvistetut maksut, kunnes 3 luokkaan kuuluvaa ainesta koskeva suunnitelma on hyväksytty, lukuun ottamatta kyseisessä säädöksessä säädettyä vaihtoehtoista järjestelmää käyttäviä yksikköjä, joiden on maksettava mainitun decreto-lei-säädöksen liitteessä 2 vahvistetut maksut. |
| --- | --- |

(50)

Teurastamoiden, leikkaamoiden, hautomoiden ja munantuotantolaitosten on esitettävä 3 luokkaan kuuluvan aineksen hävittämis- tai käyttösuunnitelma eläinlääkintäasioiden pääosaston hyväksyttäväksi 90 päivän kuluessa decreto-lei-säädöksen 244/2003 voimaantulosta tai sen toiminnan alkamisesta. INGA jatkaa 3 luokkaan kuuluvan aineksen osalta sivutuotteiden keruun, kuljetuksen, käsittelyn, väliaikaisen varastoinnin ja hävittämisen varmistamista decreto-lei-säädöksen 197/2002 mukaisesti, kunnes eläinlääkintäasioiden pääosasto on hyväksynyt suunnitelman. Teurastamoiden, leikkaamoiden, hautomoiden ja munantuotantolaitosten omistajien on maksettava decreto-lei-säädöksen 197/2002 liitteessä 1 vahvistetut maksut, kunnes 3 luokkaan kuuluvaa ainesta koskeva suunnitelma on hyväksytty, lukuun ottamatta kyseisessä säädöksessä säädettyä vaihtoehtoista järjestelmää käyttäviä yksikköjä, joiden on maksettava mainitun decreto-lei-säädöksen liitteessä 2 vahvistetut maksut.

| (51) | Myös siirtymäjärjestelmässä INGA jatkaa näiden palvelujen varmistamista 1 ja 2 luokkaan kuuluvan aineksen osalta. |
| --- | --- |

(51)

Myös siirtymäjärjestelmässä INGA jatkaa näiden palvelujen varmistamista 1 ja 2 luokkaan kuuluvan aineksen osalta.

| (52) | Teurastamoiden ja leikkaamoiden on esitettävä 1 ja 2 luokkaan kuuluvan aineksen osalta hävittämis- tai käyttösuunnitelma 30 päivän kuluessa siirtymäjärjestelmän soveltamisen päättymisestä marraskuussa 2005. Niiden on maksettava 0,35 euroa kilogrammalta 1 tai 2 luokkaan kuuluvaa ainesta, kunnes suunnitelma on hyväksytty. Kun hävittämis- tai käyttösuunnitelma on hyväksytty, ne vapautuvat maksuvelvollisuudesta. |
| --- | --- |

(52)

Teurastamoiden ja leikkaamoiden on esitettävä 1 ja 2 luokkaan kuuluvan aineksen osalta hävittämis- tai käyttösuunnitelma 30 päivän kuluessa siirtymäjärjestelmän soveltamisen päättymisestä marraskuussa 2005. Niiden on maksettava 0,35 euroa kilogrammalta 1 tai 2 luokkaan kuuluvaa ainesta, kunnes suunnitelma on hyväksytty. Kun hävittämis- tai käyttösuunnitelma on hyväksytty, ne vapautuvat maksuvelvollisuudesta.

| (53) | Kun teurastamot ja leikkaamot lähettävät eläinlääkintäasioiden pääosastolle suunnitelman, joka koskee 1 ja 2 luokkaan kuuluvan aineksen hävittämisessä tarvittavia toimia, ne ottavat vastuun näistä toimista aiheutuvista kuluista ja niille tehdään kyseisen toimivaltaisen viranomaisen suorittamat tarkastukset. Decreto-lei-säädöksen 244/2003 3 pykälän 4 momentin mukaan järjestelmän soveltaminen päättyy kahden vuoden kuluttua säädöksen voimaantulosta. |
| --- | --- |

(53)

Kun teurastamot ja leikkaamot lähettävät eläinlääkintäasioiden pääosastolle suunnitelman, joka koskee 1 ja 2 luokkaan kuuluvan aineksen hävittämisessä tarvittavia toimia, ne ottavat vastuun näistä toimista aiheutuvista kuluista ja niille tehdään kyseisen toimivaltaisen viranomaisen suorittamat tarkastukset. Decreto-lei-säädöksen 244/2003 3 pykälän 4 momentin mukaan järjestelmän soveltaminen päättyy kahden vuoden kuluttua säädöksen voimaantulosta.

| (54) | Decreto-lei-säädöksen 244/2003 mukaisen siirtymäjärjestelmän soveltaminen päättyi marraskuussa 2005. Portugalin viranomaiset ilmoittivat 1 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyssä kirjeessään, että decreto-lei-säädöksen 244/2003 siirtymäjärjestelmän soveltamisen päätyttyä toimijat ovat alkaneet vastata teurastamoissa ja leikkaamoissa syntyvien sivutuotteiden hävittämiskustannuksista hyödyntämällä jätteen siten, että siitä jalostetaan biopolttoainetta, sekä viemällä jauhoja. |
| --- | --- |

(54)

Decreto-lei-säädöksen 244/2003 mukaisen siirtymäjärjestelmän soveltaminen päättyi marraskuussa 2005. Portugalin viranomaiset ilmoittivat 1 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyssä kirjeessään, että decreto-lei-säädöksen 244/2003 siirtymäjärjestelmän soveltamisen päätyttyä toimijat ovat alkaneet vastata teurastamoissa ja leikkaamoissa syntyvien sivutuotteiden hävittämiskustannuksista hyödyntämällä jätteen siten, että siitä jalostetaan biopolttoainetta, sekä viemällä jauhoja.

| (55) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio selitti epäilevänsä, että kyseessä saattoi olla sisämarkkinoille mahdollisesti soveltumaton tuki, jota on myönnetty kyseisen aineksen keruu-, kuljetus-, käsittely- ja hävittämispalveluja tuottaville yrityksille; teurastamoille ja leikkaamoille; luullisen naudan-, sian- ja siipikarjanlihan tuojille; yhteisön sisäisille toimijoille ja kasvattajille. |
| --- | --- |

(55)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio selitti epäilevänsä, että kyseessä saattoi olla sisämarkkinoille mahdollisesti soveltumaton tuki, jota on myönnetty kyseisen aineksen keruu-, kuljetus-, käsittely- ja hävittämispalveluja tuottaville yrityksille; teurastamoille ja leikkaamoille; luullisen naudan-, sian- ja siipikarjanlihan tuojille; yhteisön sisäisille toimijoille ja kasvattajille.

| (56) | Komissio toisti ensimmäisessä tietojen antamista koskevassa välipäätöksessä esitetyt kysymykset. Se ilmoitti epäilevänsä kyseisen aineksen keruu-, kuljetus-, käsittely- ja hävittämispalveluja tuottavien yritysten hyväksi myönnetyn tuen osalta, olivatko tarkastelun kohteena olevat palvelut luonteeltaan julkisen edun mukaisia, kuten Portugalin hallitus esitti, etenkin kun otetaan huomioon asiassa Altmark annettu tuomio (16). Komissio ilmoitti epäilevänsä teurastamoiden ja leikkaamoiden; luullisen naudan-, sian- ja siipikarjanlihan tuojien ja alan yhteisön sisäisten toimijoiden hyväksi myönnetyn tuen osalta, vastasivatko alalta perityt maksut keruupalveluista aiheutuvia todellisia kustannuksia, ja pyysi asiasta lukumääräisiä tietoja. Komissio ilmoitti epäilevänsä vielä kasvattajille myönnetyn tuen osalta, että kasvattajat saattoivat saada käyttöön otetusta järjestelmästä etua, koska niiden ei tarvinnut maksaa maksua. |
| --- | --- |

(56)

Komissio toisti ensimmäisessä tietojen antamista koskevassa välipäätöksessä esitetyt kysymykset. Se ilmoitti epäilevänsä kyseisen aineksen keruu-, kuljetus-, käsittely- ja hävittämispalveluja tuottavien yritysten hyväksi myönnetyn tuen osalta, olivatko tarkastelun kohteena olevat palvelut luonteeltaan julkisen edun mukaisia, kuten Portugalin hallitus esitti, etenkin kun otetaan huomioon asiassa Altmark annettu tuomio (16). Komissio ilmoitti epäilevänsä teurastamoiden ja leikkaamoiden; luullisen naudan-, sian- ja siipikarjanlihan tuojien ja alan yhteisön sisäisten toimijoiden hyväksi myönnetyn tuen osalta, vastasivatko alalta perityt maksut keruupalveluista aiheutuvia todellisia kustannuksia, ja pyysi asiasta lukumääräisiä tietoja. Komissio ilmoitti epäilevänsä vielä kasvattajille myönnetyn tuen osalta, että kasvattajat saattoivat saada käyttöön otetusta järjestelmästä etua, koska niiden ei tarvinnut maksaa maksua.

| (57) | Tämän jälkeen komissio tarkasteli alustavasti kyseisten toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille vuodesta 1998 voimassa olleiden suuntaviivojen perusteella ja totesi, ettei sillä ollut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekohetkellä riittävästi tietoja voidakseen tehdä päätelmiä toimenpiteiden soveltumisestä sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(57)

Tämän jälkeen komissio tarkasteli alustavasti kyseisten toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille vuodesta 1998 voimassa olleiden suuntaviivojen perusteella ja totesi, ettei sillä ollut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekohetkellä riittävästi tietoja voidakseen tehdä päätelmiä toimenpiteiden soveltumisestä sisämarkkinoille.

III   PORTUGALIN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (58) | Huomautuksissaan Portugali muistutti aluksi, että maan tilanne vuonna 1998 oli ollut hyvin erityinen BSE:n vuoksi. Portugalin viranomaiset viittasivat erityisesti päätökseen 98/653/EY, jossa kielletään tiettyjen tuotteiden, kuten lihaluujauhon, vienti sellaisenaan tai muiden tuotteiden osana Portugalin alueelta muihin jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin. Tässä yhteydessä Portugali laati BSE:n valvonta-, tarkastus- ja torjuntasuunnitelman, jonka komission pysyvä eläinlääkintäkomitea hyväksyi. Komissio päätti 18 päivänä huhtikuuta 2001 pysyttää Portugalia koskevan vientikiellon, joka poistettiin vasta vuonna 2004 komission asetuksella (EY) N:o 1993/2004 (17). |
| --- | --- |

(58)

Huomautuksissaan Portugali muistutti aluksi, että maan tilanne vuonna 1998 oli ollut hyvin erityinen BSE:n vuoksi. Portugalin viranomaiset viittasivat erityisesti päätökseen 98/653/EY, jossa kielletään tiettyjen tuotteiden, kuten lihaluujauhon, vienti sellaisenaan tai muiden tuotteiden osana Portugalin alueelta muihin jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin. Tässä yhteydessä Portugali laati BSE:n valvonta-, tarkastus- ja torjuntasuunnitelman, jonka komission pysyvä eläinlääkintäkomitea hyväksyi. Komissio päätti 18 päivänä huhtikuuta 2001 pysyttää Portugalia koskevan vientikiellon, joka poistettiin vasta vuonna 2004 komission asetuksella (EY) N:o 1993/2004 (17).

| (59) | Portugali väitti, että kaikki vuosina 1998–2004 toteutetut toimenpiteet tehtiin kansanterveyttä uhkaavan hätätilanteen vuoksi. Portugalin hallinnon tavoitteena olikin saada toimenpiteet toteutettua välittömästi, kunnes toimijat saisivat tehtyä tarvittavat järjestelyt pystyäkseen hoitamaan tehtävät itse, jolloin valtio vain valvoisi toimia. Portugalin mielestä kansanterveyden suojeleminen on ylemmän tason oikeushyvä, jonka perusteella valtiontukisäännöistä voidaan poiketa. |
| --- | --- |

(59)

Portugali väitti, että kaikki vuosina 1998–2004 toteutetut toimenpiteet tehtiin kansanterveyttä uhkaavan hätätilanteen vuoksi. Portugalin hallinnon tavoitteena olikin saada toimenpiteet toteutettua välittömästi, kunnes toimijat saisivat tehtyä tarvittavat järjestelyt pystyäkseen hoitamaan tehtävät itse, jolloin valtio vain valvoisi toimia. Portugalin mielestä kansanterveyden suojeleminen on ylemmän tason oikeushyvä, jonka perusteella valtiontukisäännöistä voidaan poiketa.

| (60) | Portugalin viranomaisten mukaan päätöksellä 98/653/EY ja pidentämällä sen voimassaoloaikaa estettiin Portugalin valtion BSE-kriisin ratkaisemiseksi toteuttamia toimenpiteitä vääristämästä markkinoita ja haittaamasta näin jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Portugali totesi, että edellä mainittujen tuotteiden vientikiellon vuoksi kauppaa ei käyty, joten kilpailu ei voinut vääristyä. |
| --- | --- |

(60)

Portugalin viranomaisten mukaan päätöksellä 98/653/EY ja pidentämällä sen voimassaoloaikaa estettiin Portugalin valtion BSE-kriisin ratkaisemiseksi toteuttamia toimenpiteitä vääristämästä markkinoita ja haittaamasta näin jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Portugali totesi, että edellä mainittujen tuotteiden vientikiellon vuoksi kauppaa ei käyty, joten kilpailu ei voinut vääristyä.

| (61) | Portugali ilmoitti ensinnäkin, ettei vuonna 1998 myönnetty lainkaan tukea, ja osoittaa tämän 4 päivänä joulukuuta 1998 annetun decreto-lei-säädöksen 393-B/98 voimaantulopäivällä. Vasta silloin Portugalin valtio otti poikkeuksellisesti ja väliaikaisesti vastuun sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä. |
| --- | --- |

(61)

Portugali ilmoitti ensinnäkin, ettei vuonna 1998 myönnetty lainkaan tukea, ja osoittaa tämän 4 päivänä joulukuuta 1998 annetun decreto-lei-säädöksen 393-B/98 voimaantulopäivällä. Vasta silloin Portugalin valtio otti poikkeuksellisesti ja väliaikaisesti vastuun sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä.

| (62) | Decreto-lei-säädöksen 393-B/98 tultua voimaan Portugalin valtio otti sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuvat kustannukset vastatakseen decreto-lei-säädöksen 197/2002 voimaantuloon asti. Tältä osin Portugalin viranomaiset esittivät, että Portugalin valtion on katsottava kantaneen vastuun näistä toimenpiteistä lyhyellä aikavälillä, sillä järjestelmää muutettiin jälkikäteen, ja käyttöön otetun maksun avulla alalta voitiin periä nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden, myös erikseen määriteltyjen riskiainesten, keruuta, kuljetusta, käsittelyä ja hävittämistä koskevien toimien rahoitus. |
| --- | --- |

(62)

Decreto-lei-säädöksen 393-B/98 tultua voimaan Portugalin valtio otti sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuvat kustannukset vastatakseen decreto-lei-säädöksen 197/2002 voimaantuloon asti. Tältä osin Portugalin viranomaiset esittivät, että Portugalin valtion on katsottava kantaneen vastuun näistä toimenpiteistä lyhyellä aikavälillä, sillä järjestelmää muutettiin jälkikäteen, ja käyttöön otetun maksun avulla alalta voitiin periä nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden, myös erikseen määriteltyjen riskiainesten, keruuta, kuljetusta, käsittelyä ja hävittämistä koskevien toimien rahoitus.

| (63) | Mainittujen toimenpiteiden kustannusten osalta Portugalin viranomaiset totesivat, että korvauksen laskennassa käytetyt parametrit oli vahvistettu etukäteen yhteisessä päätöksessä, joka oli julkaistu Portugalin virallisessa lehdessä (Diário da República). Portugalin viranomaiset mainitsivat kolme päätöstä (18), joissa ilmoitettiin palvelujen hinnat (keruu, kuljetus, käsittely ja suursäkkeihin pakkaaminen tuotekiloa kohti). Huomioon otettiin eläimistä saatavien sivutuotteiden käsittelystä vastaaville, muualla kuin teurastamoiden yhteydessä sijaitseville yksiköille näistä toimista aiheutuvat kulut. Huomioon otettiin myös juoksevat kulut, kuten energia- ja polttoainekulut, palkat sekä vakuutukset. Nämä parametrit olivat samoja kaikkien palveluntuottajien osalta. Portugalin viranomaisten mukaan voitto oli 30–39,5 prosenttia, mikä vastasi viranomaisten mielestä liiketoiminnan keskimääräistä voittomarginaalia tai jäi jopa sen alle. Portugalin viranomaiset liittivät mukaan esimerkit päätöksissä vahvistettujen hintojen perusteena olevien parametrien soveltamisesta. |
| --- | --- |

(63)

Mainittujen toimenpiteiden kustannusten osalta Portugalin viranomaiset totesivat, että korvauksen laskennassa käytetyt parametrit oli vahvistettu etukäteen yhteisessä päätöksessä, joka oli julkaistu Portugalin virallisessa lehdessä (Diário da República). Portugalin viranomaiset mainitsivat kolme päätöstä (18), joissa ilmoitettiin palvelujen hinnat (keruu, kuljetus, käsittely ja suursäkkeihin pakkaaminen tuotekiloa kohti). Huomioon otettiin eläimistä saatavien sivutuotteiden käsittelystä vastaaville, muualla kuin teurastamoiden yhteydessä sijaitseville yksiköille näistä toimista aiheutuvat kulut. Huomioon otettiin myös juoksevat kulut, kuten energia- ja polttoainekulut, palkat sekä vakuutukset. Nämä parametrit olivat samoja kaikkien palveluntuottajien osalta. Portugalin viranomaisten mukaan voitto oli 30–39,5 prosenttia, mikä vastasi viranomaisten mielestä liiketoiminnan keskimääräistä voittomarginaalia tai jäi jopa sen alle. Portugalin viranomaiset liittivät mukaan esimerkit päätöksissä vahvistettujen hintojen perusteena olevien parametrien soveltamisesta.

| (64) | Yhteenvetona Portugalin valtio totesi, että myönnetyn tuen voitiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, koska siinä sovellettiin poikkeusta saastuttaja maksaa -periaatteesta, koska tuki vastasi tuotettujen palvelujen kustannuksia ja koska tuolloin sovelletuissa suuntaviivoissa (TSE-testien, kuolleiden eläinten ja teurasjätteiden vuoksi myönnettäviä valtiontukia koskevat yhteisön suuntaviivat (19)) sallittiin tuen määräksi lyhyellä aikavälillä enintään 100 prosenttia todellisista kustannuksista. |
| --- | --- |

(64)

Yhteenvetona Portugalin valtio totesi, että myönnetyn tuen voitiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, koska siinä sovellettiin poikkeusta saastuttaja maksaa -periaatteesta, koska tuki vastasi tuotettujen palvelujen kustannuksia ja koska tuolloin sovelletuissa suuntaviivoissa (TSE-testien, kuolleiden eläinten ja teurasjätteiden vuoksi myönnettäviä valtiontukia koskevat yhteisön suuntaviivat (19)) sallittiin tuen määräksi lyhyellä aikavälillä enintään 100 prosenttia todellisista kustannuksista.

| (65) | Lokakuusta 2002 lähtien kustannusten maksamisen oikeusperustaksi muuttui decreto-lei-säädös 197/2002. Portugalin viranomaisten mielestä tarkasteltavina olevissa maksuissa otettiin huomioon sivutuotteiden käsittelystä vastaavien yksikköjen toimista maksettavat hinnat. Kriisin jatkumisen vuoksi Portugalin viranomaiset pitivät valtion välityksellä toteutettuja toimenpiteitä edelleen perusteltuina. |
| --- | --- |

(65)

Lokakuusta 2002 lähtien kustannusten maksamisen oikeusperustaksi muuttui decreto-lei-säädös 197/2002. Portugalin viranomaisten mielestä tarkasteltavina olevissa maksuissa otettiin huomioon sivutuotteiden käsittelystä vastaavien yksikköjen toimista maksettavat hinnat. Kriisin jatkumisen vuoksi Portugalin viranomaiset pitivät valtion välityksellä toteutettuja toimenpiteitä edelleen perusteltuina.

| (66) | Tehdyissä laskelmissa otettiin huomioon yrityksille aiheutuvat kokonaiskustannukset ja kohtuullinen voitto. Portugalin viranomaiset lähettivät vuoden 2003 kulujen ja kustannusten pohjalta laaditun esimerkin, joka viranomaisten mielestä osoittaa uuden järjestelmän tulojen ja kustannusten olevan tasapainossa ja jonka avulla voidaan määrittää palvelujen rahoittamiseen tarvittavat maksut. |
| --- | --- |

(66)

Tehdyissä laskelmissa otettiin huomioon yrityksille aiheutuvat kokonaiskustannukset ja kohtuullinen voitto. Portugalin viranomaiset lähettivät vuoden 2003 kulujen ja kustannusten pohjalta laaditun esimerkin, joka viranomaisten mielestä osoittaa uuden järjestelmän tulojen ja kustannusten olevan tasapainossa ja jonka avulla voidaan määrittää palvelujen rahoittamiseen tarvittavat maksut.

| (67) | Portugalin viranomaiset ilmoittivat samoin, ettei siipikarjanlihan sivutuotteiden keruuta, kuljetusta, käsittelyä ja hävittämistä rahoitettu teurastamoilta ja ruhojen, ruhon puolikkaiden ja muiden luullisten naudan- ja sianlihan palojen tuojilta perittävistä maksuista saatavilla tuloilla. Portugalin viranomaiset toivat esiin, että decreto-lei-säädöksen 197/2002 2 pykälän 1 momentin säännöstä on tulkittava yhdessä liitteen 1 kanssa, johon momentissa viitataan, ja tämän perusteella lihan sivutuotteiden keruun, kuljetuksen, käsittelyn ja hävittämisen rahoittivat kolmentyyppiset toimijat: naudan, sian, lampaan/vuohen, siipikarjan ja muun lihan teurastamot; ruhojen, ruhon puolikkaiden ja muiden luullisten naudan- ja sianlihan palojen tuojat ja tällaisten tuotteiden alan yhteisön sisäiset toimijat. Liitteeseen 1 sisältyi sarake, johon oli koottu niiltä siipikarjan teurastamoilta perittävät maksut, jotka eivät huolehdi siipikarjan teurastuksessa syntyvien sivutuotteiden keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä, kun huomioon otetaan, että yleensä tuoduista siipikarjan ruhoista ei synny sivutuotteita. |
| --- | --- |

(67)

Portugalin viranomaiset ilmoittivat samoin, ettei siipikarjanlihan sivutuotteiden keruuta, kuljetusta, käsittelyä ja hävittämistä rahoitettu teurastamoilta ja ruhojen, ruhon puolikkaiden ja muiden luullisten naudan- ja sianlihan palojen tuojilta perittävistä maksuista saatavilla tuloilla. Portugalin viranomaiset toivat esiin, että decreto-lei-säädöksen 197/2002 2 pykälän 1 momentin säännöstä on tulkittava yhdessä liitteen 1 kanssa, johon momentissa viitataan, ja tämän perusteella lihan sivutuotteiden keruun, kuljetuksen, käsittelyn ja hävittämisen rahoittivat kolmentyyppiset toimijat: naudan, sian, lampaan/vuohen, siipikarjan ja muun lihan teurastamot; ruhojen, ruhon puolikkaiden ja muiden luullisten naudan- ja sianlihan palojen tuojat ja tällaisten tuotteiden alan yhteisön sisäiset toimijat. Liitteeseen 1 sisältyi sarake, johon oli koottu niiltä siipikarjan teurastamoilta perittävät maksut, jotka eivät huolehdi siipikarjan teurastuksessa syntyvien sivutuotteiden keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä, kun huomioon otetaan, että yleensä tuoduista siipikarjan ruhoista ei synny sivutuotteita.

| (68) | Portugalin viranomaiset ilmoittivat lisäksi, että decreto-lei-säädöksen 197/2002 liitteessä 2 asetettujen kahden maksun välinen ero perustui leikkaamoissa syntyvistä sivutuotteista aiheutuviin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(68)

Portugalin viranomaiset ilmoittivat lisäksi, että decreto-lei-säädöksen 197/2002 liitteessä 2 asetettujen kahden maksun välinen ero perustui leikkaamoissa syntyvistä sivutuotteista aiheutuviin kustannuksiin.

| (69) | Portugalin viranomaiset selittivät, että decreto-lei-säädösten 197/2002 ja 244/2003 mukaisesti kasvattajilta ei peritty lainkaan maksua, vaikka keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuvilla kustannuksilla oli tosiasiassa vaikutusta koko lihantuotantoketjuun. Portugalin viranomaiset toimittivat tässä yhteydessä kaksi palveluista laadittua laskua, jotka oli päivätty 22 päivänä lokakuuta 2002 ja 28 päivänä lokakuuta 2003 ja jotka viranomaisten mukaan osoittivat teurastamojen perineen keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuvat kustannukset kasvattajilta. |
| --- | --- |

(69)

Portugalin viranomaiset selittivät, että decreto-lei-säädösten 197/2002 ja 244/2003 mukaisesti kasvattajilta ei peritty lainkaan maksua, vaikka keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuvilla kustannuksilla oli tosiasiassa vaikutusta koko lihantuotantoketjuun. Portugalin viranomaiset toimittivat tässä yhteydessä kaksi palveluista laadittua laskua, jotka oli päivätty 22 päivänä lokakuuta 2002 ja 28 päivänä lokakuuta 2003 ja jotka viranomaisten mukaan osoittivat teurastamojen perineen keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuvat kustannukset kasvattajilta.

| (70) | Portugalin viranomaiset vakuuttivat vielä, etteivät palvelut tuottavat yritykset voineet käyttää varoja mahdolliseen muuhun toimintaan, koska kyseiset yritykset harjoittivat yksinomaan eläinten sivutuotteiden keruuta, kuljetusta, käsittelyä ja hävittämistä. |
| --- | --- |

(70)

Portugalin viranomaiset vakuuttivat vielä, etteivät palvelut tuottavat yritykset voineet käyttää varoja mahdolliseen muuhun toimintaan, koska kyseiset yritykset harjoittivat yksinomaan eläinten sivutuotteiden keruuta, kuljetusta, käsittelyä ja hävittämistä.

| (71) | Portugalin viranomaiset totesivat vielä, että decreto-lei-säädöksellä 244/2003 perustetun siirtymäjärjestelmän soveltaminen päättyi marraskuussa 2005, jolloin sivutuotteita tuottavat yksiköt alkoivat huolehtia kokonaan tehtävästä, josta valtio oli kantanut alun perin vastuun tilapäisesti niiden sijasta. Marraskuusta 2005 lähtien toimijat ovat vastanneet kustannuksista kokonaan ja saaneet tästä korvauksen hyödyntämällä jätteen siten, että se jalostetaan biopolttoaineeksi, ja viemällä jauhoja. |
| --- | --- |

(71)

Portugalin viranomaiset totesivat vielä, että decreto-lei-säädöksellä 244/2003 perustetun siirtymäjärjestelmän soveltaminen päättyi marraskuussa 2005, jolloin sivutuotteita tuottavat yksiköt alkoivat huolehtia kokonaan tehtävästä, josta valtio oli kantanut alun perin vastuun tilapäisesti niiden sijasta. Marraskuusta 2005 lähtien toimijat ovat vastanneet kustannuksista kokonaan ja saaneet tästä korvauksen hyödyntämällä jätteen siten, että se jalostetaan biopolttoaineeksi, ja viemällä jauhoja.

| (72) | Portugalin viranomaisten mielestä sovellettavissa suuntaviivoissa asetetut edellytykset täyttyvät, koska sivutuotteita tuottavat toimijat alkoivat vähitellen maksaa sivutuotteiden hävittämisestä aiheutuvia kustannuksia niiltä perityn maksun kautta. |
| --- | --- |

(72)

Portugalin viranomaisten mielestä sovellettavissa suuntaviivoissa asetetut edellytykset täyttyvät, koska sivutuotteita tuottavat toimijat alkoivat vähitellen maksaa sivutuotteiden hävittämisestä aiheutuvia kustannuksia niiltä perityn maksun kautta.

IV   MUIDEN ASIANOSAISTEN HUOMAUTUKSET

| (73) | ETSA esitti huomautuksensa 15 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. ETSA-konsernin yrityksiä ovat Indústria Transformadora de Subprodutos Animais, SA (ITS) ja Comércio e Indústria de Sebo, SA (SEBOL). Nämä yritykset tuottavat 1, 2 ja 3 luokkaan kuuluvien eläimistä saatavien sivutuotteiden keruu-, kuljetus-, käsittely- ja hävittämispalveluja Portugalissa, ja kuuluvat yrityksiin, joita Portugalin valtio käytti kyseisten palvelujen tuottamiseen tarkasteltavana olevalla ajanjaksolla. ETSA on siis valtion maksujen saaja, ja näin ollen asianosainen valtiontukea C 3/09 koskevassa menettelyssä. |
| --- | --- |

(73)

ETSA esitti huomautuksensa 15 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. ETSA-konsernin yrityksiä ovat Indústria Transformadora de Subprodutos Animais, SA (ITS) ja Comércio e Indústria de Sebo, SA (SEBOL). Nämä yritykset tuottavat 1, 2 ja 3 luokkaan kuuluvien eläimistä saatavien sivutuotteiden keruu-, kuljetus-, käsittely- ja hävittämispalveluja Portugalissa, ja kuuluvat yrityksiin, joita Portugalin valtio käytti kyseisten palvelujen tuottamiseen tarkasteltavana olevalla ajanjaksolla. ETSA on siis valtion maksujen saaja, ja näin ollen asianosainen valtiontukea C 3/09 koskevassa menettelyssä.

| (74) | ETSA muistutti aluksi BSE-kriisistä, jonka vuoksi Portugalin valtion oli toteutettava joukko ehkäiseviä toimenpiteitä (erityisesti 1, 2 ja 3 luokkaan kuuluvien eläimistä saatavien sivutuotteiden keruu, kuljetus, käsittely- ja hävittäminen), joilla pyrittiin torjumaan ja vähentämään BSE:n tartuntariskiä kansanterveyden ja ympäristön suojelun varmistamiseksi. Tällaisten toimenpiteiden antaminen perustui valtaosin yhteisön lainsäädännössä asetettuihin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

(74)

ETSA muistutti aluksi BSE-kriisistä, jonka vuoksi Portugalin valtion oli toteutettava joukko ehkäiseviä toimenpiteitä (erityisesti 1, 2 ja 3 luokkaan kuuluvien eläimistä saatavien sivutuotteiden keruu, kuljetus, käsittely- ja hävittäminen), joilla pyrittiin torjumaan ja vähentämään BSE:n tartuntariskiä kansanterveyden ja ympäristön suojelun varmistamiseksi. Tällaisten toimenpiteiden antaminen perustui valtaosin yhteisön lainsäädännössä asetettuihin vaatimuksiin.

| (75) | INGA teki ITS:n ja SEBOL:n kanssa suoran hankintasopimuksen jätteiden keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä vuosina 1998–2005. ETSA mainitsi, että sopimus tehtiin samoin ehdoin kaikkien sellaisten yritysten kanssa, joilla oli valmiudet tuottaa vaaditut palvelut. INGA teki sopimuksia tämäntyyppisten palvelujen tuottamiseen hyväksyttyjen yritysten kanssa ja vastasi tähän liittyvistä kuluista decreto-lei-säädöksen 393-B/98 6 pykälän mukaisesti 10 päivään lokakuuta 2002 asti. Palvelusta maksettavan hinnan laskennassa käytetyt parametrit oli vahvistettu yhteisessä päätöksessä 96/99, ja hinta määritettiin suhteessa raaka-aineen painoon ja sitä oli mahdollista tarkistaa, jos palveluntuottamisen olosuhteissa tapahtuisi muutoksia. SEBOL:lle ja ITS:lle maksetussa hinnassa otettiin huomioon palveluntuottamisen arvioidut kustannukset, jotka liittyivät muun muassa kerättävän ja käsiteltävä jätteen painoon ja määrään sekä tiloilla kuolleiden eläinten keruujärjestelmän toimintaan ja hallintaan, mikä edellytti esimerkiksi ripeää keruuta eläimen kuolemaa koskevan ilmoituksen saapuessa. |
| --- | --- |

(75)

INGA teki ITS:n ja SEBOL:n kanssa suoran hankintasopimuksen jätteiden keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä vuosina 1998–2005. ETSA mainitsi, että sopimus tehtiin samoin ehdoin kaikkien sellaisten yritysten kanssa, joilla oli valmiudet tuottaa vaaditut palvelut. INGA teki sopimuksia tämäntyyppisten palvelujen tuottamiseen hyväksyttyjen yritysten kanssa ja vastasi tähän liittyvistä kuluista decreto-lei-säädöksen 393-B/98 6 pykälän mukaisesti 10 päivään lokakuuta 2002 asti. Palvelusta maksettavan hinnan laskennassa käytetyt parametrit oli vahvistettu yhteisessä päätöksessä 96/99, ja hinta määritettiin suhteessa raaka-aineen painoon ja sitä oli mahdollista tarkistaa, jos palveluntuottamisen olosuhteissa tapahtuisi muutoksia. SEBOL:lle ja ITS:lle maksetussa hinnassa otettiin huomioon palveluntuottamisen arvioidut kustannukset, jotka liittyivät muun muassa kerättävän ja käsiteltävä jätteen painoon ja määrään sekä tiloilla kuolleiden eläinten keruujärjestelmän toimintaan ja hallintaan, mikä edellytti esimerkiksi ripeää keruuta eläimen kuolemaa koskevan ilmoituksen saapuessa.

| (76) | ETSA korosti, että vaikka palvelunhankintaa ei ollut tehty julkisen tarjouskilpailun kautta, palvelusta maksettu hinta kattoi aiheutuvat kustannukset, kun huomioon otetaan palvelusta saatavat tulot, ja tarjosi kohtuullisen ja perustellun voiton. Se mainitsi vielä, että palvelusta maksettavan korvauksen taso oli vaikuttanut siitä aina tehokkuuden periaatteen mukaiselta, sillä INGA:n maksama hinta vastasi vastaavista palveluista maksettavien hintojen eurooppalaista keskiarvoa ja koska vuoteen 2005 asti maksettu hinta oli ollut ETSA:n mukaan tosiasiassa alhaisempi kuin hinnat, jotka sisältyivät samoista palveluista myöhemmin tehtyihin sopimuksiin, jotka oli solmittu markkinaehtojen mukaisen vastikkeen määrittämiseksi järjestettyjen julkisten tarjouskilpailujen perusteella. |
| --- | --- |

(76)

ETSA korosti, että vaikka palvelunhankintaa ei ollut tehty julkisen tarjouskilpailun kautta, palvelusta maksettu hinta kattoi aiheutuvat kustannukset, kun huomioon otetaan palvelusta saatavat tulot, ja tarjosi kohtuullisen ja perustellun voiton. Se mainitsi vielä, että palvelusta maksettavan korvauksen taso oli vaikuttanut siitä aina tehokkuuden periaatteen mukaiselta, sillä INGA:n maksama hinta vastasi vastaavista palveluista maksettavien hintojen eurooppalaista keskiarvoa ja koska vuoteen 2005 asti maksettu hinta oli ollut ETSA:n mukaan tosiasiassa alhaisempi kuin hinnat, jotka sisältyivät samoista palveluista myöhemmin tehtyihin sopimuksiin, jotka oli solmittu markkinaehtojen mukaisen vastikkeen määrittämiseksi järjestettyjen julkisten tarjouskilpailujen perusteella.

| (77) | Vuodesta 2005 lähtien palvelunhankintasopimukset alettiin tehdä kansainvälisten julkisten tarjouskilpailujen perusteella. Julkisia tarjouskilpailuja järjestettiin kolme: nautoihin ja hevosiin liittyvä valtakunnallinen tarjouskilpailu, lampaisiin ja vuohiin liittyvä tarjouskilpailu (etelä) sekä lampaisiin ja vuohiin liittyvä tarjouskilpailu (pohjoinen). ITS osallistui tarjouskilpailuihin osana konsortiota, jolle palvelunhankintasopimus myönnettiin. Mainituista kolmesta tarjouskilpailusta tehtiin kolme palvelunhankintasopimusta. ETSA mainitsee edellytyksinä muiden muassa jätteiden keruun, kuljetuksen, käsittelyn ja hävittämisen sekä pysyvän ja ajantasaisen toimintaa koskevan rekisterin ja arkiston ylläpitämisen. Maatalous- ja kalastusalan rahoituslaitoksen (Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas, IFAP I.P.) tehtävänä oli tarkistaa, että velvoitteita noudatettiin. |
| --- | --- |

(77)

Vuodesta 2005 lähtien palvelunhankintasopimukset alettiin tehdä kansainvälisten julkisten tarjouskilpailujen perusteella. Julkisia tarjouskilpailuja järjestettiin kolme: nautoihin ja hevosiin liittyvä valtakunnallinen tarjouskilpailu, lampaisiin ja vuohiin liittyvä tarjouskilpailu (etelä) sekä lampaisiin ja vuohiin liittyvä tarjouskilpailu (pohjoinen). ITS osallistui tarjouskilpailuihin osana konsortiota, jolle palvelunhankintasopimus myönnettiin. Mainituista kolmesta tarjouskilpailusta tehtiin kolme palvelunhankintasopimusta. ETSA mainitsee edellytyksinä muiden muassa jätteiden keruun, kuljetuksen, käsittelyn ja hävittämisen sekä pysyvän ja ajantasaisen toimintaa koskevan rekisterin ja arkiston ylläpitämisen. Maatalous- ja kalastusalan rahoituslaitoksen (Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas, IFAP I.P.) tehtävänä oli tarkistaa, että velvoitteita noudatettiin.

| (78) | ETSA korosti, että hinnat vahvistettiin tehdyissä sopimuksissa etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi tonnimäärien ja kyseessä olevan eläinlajin perusteella. ETSA:n mukaan hinnat määräytyivät markkinaehtojen mukaisesti, ja niillä taattiin palvelunhankintasopimuksissa ja asiaankuuluvassa lainsäädännössä luetelluista julkisen palvelun velvoitteista aiheutuvien kustannusten asianmukainen kattaminen. |
| --- | --- |

(78)

ETSA korosti, että hinnat vahvistettiin tehdyissä sopimuksissa etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi tonnimäärien ja kyseessä olevan eläinlajin perusteella. ETSA:n mukaan hinnat määräytyivät markkinaehtojen mukaisesti, ja niillä taattiin palvelunhankintasopimuksissa ja asiaankuuluvassa lainsäädännössä luetelluista julkisen palvelun velvoitteista aiheutuvien kustannusten asianmukainen kattaminen.

| (79) | ETSA totesi lopuksi, että edellä esitetyn perusteella se ei saanut sääntöjenvastaista tukea ja että kaikki saadut varat olivat vain perusteltu vastike julkisen palvelun tuottamisesta. |
| --- | --- |

(79)

ETSA totesi lopuksi, että edellä esitetyn perusteella se ei saanut sääntöjenvastaista tukea ja että kaikki saadut varat olivat vain perusteltu vastike julkisen palvelun tuottamisesta.

V   ARVIOINTI

1.   SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUN TUEN OLEMASSAOLO

| (80) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotain yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(80)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotain yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (81) | SEUT-sopimuksen 107 ja 109 artiklaa sovelletaan sianliha-alalla (20) näiden tuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2759/75 21 artiklan nojalla, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1913/2005 (21). Naudanliha-alalla (22) niitä sovelletaan näiden tuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 40 artiklan nojalla, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1152/2007 (23). Ennen viimeksi mainitun direktiivin antamista kyseisiä artikloja sovellettiin naudanliha-alalla neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 (24) 24 artiklan nojalla. Artikloja sovelletaan lampaan- ja vuohenliha-alalla (25) näiden tuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä 3 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2467/98 22 artiklan nojalla, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1913/2005. Siipikarjanliha-alalla (26) niitä sovelletaan näiden tuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2777/75 19 artiklan nojalla, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 679/2006 (27). Edellä luetellut asetukset kumottiin maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) (28)22 päivänä lokakuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1234/2007, jonka 180 artiklassa säädetään, että valtiontukisääntöjä sovelletaan edellä mainittuihin tuotteisiin. |
| --- | --- |

(81)

SEUT-sopimuksen 107 ja 109 artiklaa sovelletaan sianliha-alalla (20) näiden tuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2759/75 21 artiklan nojalla, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1913/2005 (21). Naudanliha-alalla (22) niitä sovelletaan näiden tuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 40 artiklan nojalla, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1152/2007 (23). Ennen viimeksi mainitun direktiivin antamista kyseisiä artikloja sovellettiin naudanliha-alalla neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 (24) 24 artiklan nojalla. Artikloja sovelletaan lampaan- ja vuohenliha-alalla (25) näiden tuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä 3 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2467/98 22 artiklan nojalla, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1913/2005. Siipikarjanliha-alalla (26) niitä sovelletaan näiden tuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2777/75 19 artiklan nojalla, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 679/2006 (27). Edellä luetellut asetukset kumottiin maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) (28)22 päivänä lokakuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1234/2007, jonka 180 artiklassa säädetään, että valtiontukisääntöjä sovelletaan edellä mainittuihin tuotteisiin.

| (82) | Tuen luonne on selvitettävä kaikkien teurastamojätteen keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä sekä niiden rahoittamisesta hyötyvien toimijoiden tasolla. Komissio eritteli Portugalissa käyttöön otetulle järjestelmälle seuraavat mahdolliset tuensaajien ryhmät:






  — | kyseisen aineksen keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä huolehtivat yritykset; |
| --- | --- | --- |

(82)

Tuen luonne on selvitettävä kaikkien teurastamojätteen keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä sekä niiden rahoittamisesta hyötyvien toimijoiden tasolla. Komissio eritteli Portugalissa käyttöön otetulle järjestelmälle seuraavat mahdolliset tuensaajien ryhmät:

—

kyseisen aineksen keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä huolehtivat yritykset;

| — | teurastamot ja leikkaamot; luullisen naudan-, sian- ja siipikarjanlihan tuojat ja yhteisön sisäiset toimijat eli luullisen naudan- ja sianlihan alan toimijat ja tällaisen lihan vastaanottajat; |
| --- | --- |

—

teurastamot ja leikkaamot; luullisen naudan-, sian- ja siipikarjanlihan tuojat ja yhteisön sisäiset toimijat eli luullisen naudan- ja sianlihan alan toimijat ja tällaisen lihan vastaanottajat;

| — | kasvattajat. |
| --- | --- |

—

kasvattajat.

| (83) | Mahdollisen tuen pitkän aikavälin arvioinnin osalta komissio eritteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä neljä ajanjaksoa sen mukaan, mitä eri yhteisön säännöksiä mahdollisten tukitoimenpiteiden arvioinnissa on sovellettava. Komissio jakoi ajanjaksot seuraavasti: vuodesta 1998 31 päivään joulukuuta 1999 eli ennen kuin maatalousalan valtiontukia koskevat yhteisön suuntaviivat tulivat voimaan, 1 päivästä tammikuuta 200031 päivään joulukuuta 2002 eli ennen kuin teurasjätteen ja kuolleiden eläinten hävittämisestä aiheutuviin kustannuksiin sekä tarttuvan spongiformisen ekefalopatian (TSE) testaukseen myönnettäviä valtiontukia koskevat suuntaviivat tulivat voimaan, 1 päivästä tammikuuta 200331 päivään joulukuuta 2006 eli ennen kuin maatalousalan uudet vuosina 2007–2013 sovellettavat suuntaviivat (29) tulivat voimaan sekä 1 päivästä tammikuuta 2007 nykyhetkeen. |
| --- | --- |

(83)

Mahdollisen tuen pitkän aikavälin arvioinnin osalta komissio eritteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä neljä ajanjaksoa sen mukaan, mitä eri yhteisön säännöksiä mahdollisten tukitoimenpiteiden arvioinnissa on sovellettava. Komissio jakoi ajanjaksot seuraavasti: vuodesta 1998 31 päivään joulukuuta 1999 eli ennen kuin maatalousalan valtiontukia koskevat yhteisön suuntaviivat tulivat voimaan, 1 päivästä tammikuuta 200031 päivään joulukuuta 2002 eli ennen kuin teurasjätteen ja kuolleiden eläinten hävittämisestä aiheutuviin kustannuksiin sekä tarttuvan spongiformisen ekefalopatian (TSE) testaukseen myönnettäviä valtiontukia koskevat suuntaviivat tulivat voimaan, 1 päivästä tammikuuta 200331 päivään joulukuuta 2006 eli ennen kuin maatalousalan uudet vuosina 2007–2013 sovellettavat suuntaviivat (29) tulivat voimaan sekä 1 päivästä tammikuuta 2007 nykyhetkeen.

| (84) | Portugalin viranomaisten antamien lisätietojen – etenkin edellä kuvattua decreto-lei-säädöksen 244/2003 soveltamista ja mahdollisen tuen eri rahoitusmuotoja koskevien tietojen – perusteella komissio muutti hieman ajanjaksojen jaottelua ja otti kutakin mahdollista tuensaajien ryhmää koskevassa arvioinnissaan huomioon seuraavat ajanjaksot:






  — | 9 päivästä joulukuuta 19989 päivään lokakuuta 2002, jolloin voimassa oli decreto-lei-säädös 393-B/98; |
| --- | --- | --- |

(84)

Portugalin viranomaisten antamien lisätietojen – etenkin edellä kuvattua decreto-lei-säädöksen 244/2003 soveltamista ja mahdollisen tuen eri rahoitusmuotoja koskevien tietojen – perusteella komissio muutti hieman ajanjaksojen jaottelua ja otti kutakin mahdollista tuensaajien ryhmää koskevassa arvioinnissaan huomioon seuraavat ajanjaksot:

—

9 päivästä joulukuuta 19989 päivään lokakuuta 2002, jolloin voimassa oli decreto-lei-säädös 393-B/98;

| — | 10 päivästä lokakuuta 200221 päivään lokakuuta 2003, jolloin voimassa oli decreto-lei-säädös 197/2002, lukuun ottamatta liitettä 2, jonka soveltamista jatkettiin decreto-lei-säädöksessä 244/2003 säädetyn siirtymäjärjestelmän yhteydessä; |
| --- | --- |

—

10 päivästä lokakuuta 200221 päivään lokakuuta 2003, jolloin voimassa oli decreto-lei-säädös 197/2002, lukuun ottamatta liitettä 2, jonka soveltamista jatkettiin decreto-lei-säädöksessä 244/2003 säädetyn siirtymäjärjestelmän yhteydessä;

| — | 22 päivästä lokakuuta 2003 marraskuuhun 2005, jolloin sovellettiin decreto-lei-säädöksessä 244/2003 säädettyä siirtymäjärjestelmää. |
| --- | --- |

—

22 päivästä lokakuuta 2003 marraskuuhun 2005, jolloin sovellettiin decreto-lei-säädöksessä 244/2003 säädettyä siirtymäjärjestelmää.

1.1   VALIKOIVAN EDUN OLEMASSAOLO

| (85) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tukina pidetään sellaisia toimenpiteitä, jotka muodossa tai toisessa ovat omiaan suosimaan yrityksiä välittömästi tai välillisesti tai joita on pidettävä sellaisena taloudellisena etuna, jota edunsaajayritys ei olisi saanut tavanomaisten markkinoilla sovellettavien ehtojen mukaan (30). Lisäksi tukena pidetään toimenpiteitä, jotka eivät ole avustuksia sanan suppeassa merkityksessä mutta jotka eri tavoin alentavat yrityksen vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia ja ovat siten sekä luonteeltaan että vaikutuksiltaan avustuksen kaltaisia (31). |
| --- | --- |

(85)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tukina pidetään sellaisia toimenpiteitä, jotka muodossa tai toisessa ovat omiaan suosimaan yrityksiä välittömästi tai välillisesti tai joita on pidettävä sellaisena taloudellisena etuna, jota edunsaajayritys ei olisi saanut tavanomaisten markkinoilla sovellettavien ehtojen mukaan (30). Lisäksi tukena pidetään toimenpiteitä, jotka eivät ole avustuksia sanan suppeassa merkityksessä mutta jotka eri tavoin alentavat yrityksen vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia ja ovat siten sekä luonteeltaan että vaikutuksiltaan avustuksen kaltaisia (31).

1.1.1   
  Valikoiva etu palveluja tuottaville yrityksille

| (86) | Komission mielestä kyseisen aineksen keruu, kuljetus, käsittely ja hävittäminen ovat kaupallista toimintaa eli palvelujen tarjoamista korvausta vastaan, ja sitä voivat tehdä lukuisat talouden toimijat yhteisön markkinoilla. Tämä päätelmä perustuu erityisesti ETSA:n toimittamiin tietoihin, jotka on esitetty lyhyesti tämän päätöksen johdanto-osan 73 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa. |
| --- | --- |

(86)

Komission mielestä kyseisen aineksen keruu, kuljetus, käsittely ja hävittäminen ovat kaupallista toimintaa eli palvelujen tarjoamista korvausta vastaan, ja sitä voivat tehdä lukuisat talouden toimijat yhteisön markkinoilla. Tämä päätelmä perustuu erityisesti ETSA:n toimittamiin tietoihin, jotka on esitetty lyhyesti tämän päätöksen johdanto-osan 73 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa.

| (87) | Portugalin viranomaiset väittävät tämän taloudellisen toiminnan osalta, että kyseisiä palveluja tuottavat yritykset hoitavat yleisen edun mukaista julkisen palvelun tehtävää, joka on perusteltu kansanterveyteen ja ympäristönsuojeluun liittyvistä syistä. Portugalin viranomaiset korostavat tässä yhteydessä BSE-kriisiin liittyvää Portugalin erityistä tilannetta. Portugali väittääkin, että kaikki toimenpiteet toteutettiin kansanterveyttä uhkaavassa hätätilanteessa. Portugalin hallinnon tavoitteena oli näin ollen saada toimenpiteiden toteutus käyntiin välittömästi ja jatkaa niitä siihen saakka, kunnes toimijat saisivat tehtyä tarvittavat järjestelyt voidakseen hoitaa tehtävät itse siten, että valtio vain valvoo niitä (katso tämän päätöksen johdanto-osan 21 ja 59 kappale). |
| --- | --- |

(87)

Portugalin viranomaiset väittävät tämän taloudellisen toiminnan osalta, että kyseisiä palveluja tuottavat yritykset hoitavat yleisen edun mukaista julkisen palvelun tehtävää, joka on perusteltu kansanterveyteen ja ympäristönsuojeluun liittyvistä syistä. Portugalin viranomaiset korostavat tässä yhteydessä BSE-kriisiin liittyvää Portugalin erityistä tilannetta. Portugali väittääkin, että kaikki toimenpiteet toteutettiin kansanterveyttä uhkaavassa hätätilanteessa. Portugalin hallinnon tavoitteena oli näin ollen saada toimenpiteiden toteutus käyntiin välittömästi ja jatkaa niitä siihen saakka, kunnes toimijat saisivat tehtyä tarvittavat järjestelyt voidakseen hoitaa tehtävät itse siten, että valtio vain valvoo niitä (katso tämän päätöksen johdanto-osan 21 ja 59 kappale).

| (88) | ETSA katsoi huomautuksissaan, ettei se ollut saanut sääntöjenvastaista tukea vaan että kaikki saadut varat olivat pelkkä perusteltu vastike julkisen palvelun tuottamisesta (katso tämän päätöksen johdanto-osan 79 kappale). |
| --- | --- |

(88)

ETSA katsoi huomautuksissaan, ettei se ollut saanut sääntöjenvastaista tukea vaan että kaikki saadut varat olivat pelkkä perusteltu vastike julkisen palvelun tuottamisesta (katso tämän päätöksen johdanto-osan 79 kappale).

| (89) | Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Altmark antaman tuomion (32) perusteella julkisen palvelun tarjoamiseen tarkoitetut julkiset tuet eivät kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan soveltamisalaan, koska ne on katsottava korvaukseksi, joka maksetaan vastikkeena korvauksen saavan yrityksen tarjoamista palveluista julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi. Tuomioistuimen mukaan seuraavien edellytysten on täytyttävä:






  — | ensinnäkin julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen on annettava tosiasiassa edunsaajayrityksen tehtäväksi ja nämä velvoitteet on määritettävä selkeästi; |
| --- | --- | --- |

(89)

Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Altmark antaman tuomion (32) perusteella julkisen palvelun tarjoamiseen tarkoitetut julkiset tuet eivät kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan soveltamisalaan, koska ne on katsottava korvaukseksi, joka maksetaan vastikkeena korvauksen saavan yrityksen tarjoamista palveluista julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi. Tuomioistuimen mukaan seuraavien edellytysten on täytyttävä:

—

ensinnäkin julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen on annettava tosiasiassa edunsaajayrityksen tehtäväksi ja nämä velvoitteet on määritettävä selkeästi;

| — | toiseksi ne parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on vahvistettava etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi; |
| --- | --- |

—

toiseksi ne parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on vahvistettava etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi;

| — | kolmanneksi korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto; |
| --- | --- |

—

kolmanneksi korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto;

| — | neljänneksi silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto. |
| --- | --- |

—

neljänneksi silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.

| (90) | Komissio soveltaa asiassa Altmark annettua tuomiota nyt tarkasteltavana olevaan asiaan ja katsoo näin ollen seuraavaa: |
| --- | --- |

(90)

Komissio soveltaa asiassa Altmark annettua tuomiota nyt tarkasteltavana olevaan asiaan ja katsoo näin ollen seuraavaa:

a)   SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu varsinainen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu

| (91) | Aivan ensimmäiseksi on tutkittava, onko tarkasteltavana olevassa asiassa kyse SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta varsinaisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta. |
| --- | --- |

(91)

Aivan ensimmäiseksi on tutkittava, onko tarkasteltavana olevassa asiassa kyse SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta varsinaisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta.

| (92) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella jäsenvaltioilla on huomattava harkintavalta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen määrittelyssä, lukuun ottamatta aloja, joilla on jo annettu asiaan liittyvää unionin lainsäädäntöä. Komission tehtävänä on siis varmistaa, että tätä harkintavaltaa käytetään ilman ilmeisiä virheitä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen määrittelyssä. |
| --- | --- |

(92)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella jäsenvaltioilla on huomattava harkintavalta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen määrittelyssä, lukuun ottamatta aloja, joilla on jo annettu asiaan liittyvää unionin lainsäädäntöä. Komission tehtävänä on siis varmistaa, että tätä harkintavaltaa käytetään ilman ilmeisiä virheitä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen määrittelyssä.

| (93) | Erilaisia spongiformisen enkefalopatian (TSE) muotoja on havaittu 1990-luvulta lähtien sekä ihmisissä että eläimissä. Vuonna 1996 saatiin näyttöä BSE-taudinaiheuttajien ja Creutzfeldt-Jacobin taudin uuden muodon samankaltaisuudesta. Vuodesta 1990 lähtien yhteisössä on toteutettu toimenpiteitä ihmisten ja eläinten terveyden suojelemiseksi BSE-riskiltä. Nämä toimenpiteet perustuvat eläinten terveyttä ja ympäristöä koskevissa direktiiveissä säädettyihin suojatoimenpiteitä koskeviin säännöksiin. Päätöksellä 2000/766/EY jäsenvaltiot velvoitettiin varmistamaan, että direktiivissä 90/667/ETY (33) tarkoitettu eläinjäte kerätään, kuljetetaan, käsitellään, varastoidaan ja hävitetään mainitun direktiivin, komission päätöksen 97/735/EY (34) ja neuvoston päätöksen 1999/534/EY (35) mukaisesti. Näin ollen asetuksessa (EY) N:o 1774/2002 määritettiin muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden terveyssäännöt ja säädettiin jäsenvaltioiden velvollisuudesta valvoa asianmukaisin toimenpitein ja riittävän infrastruktuurin avulla eläimistä saatavien sivutuotteiden keruuta, kuljetusta ja hävittämistä. |
| --- | --- |

(93)

Erilaisia spongiformisen enkefalopatian (TSE) muotoja on havaittu 1990-luvulta lähtien sekä ihmisissä että eläimissä. Vuonna 1996 saatiin näyttöä BSE-taudinaiheuttajien ja Creutzfeldt-Jacobin taudin uuden muodon samankaltaisuudesta. Vuodesta 1990 lähtien yhteisössä on toteutettu toimenpiteitä ihmisten ja eläinten terveyden suojelemiseksi BSE-riskiltä. Nämä toimenpiteet perustuvat eläinten terveyttä ja ympäristöä koskevissa direktiiveissä säädettyihin suojatoimenpiteitä koskeviin säännöksiin. Päätöksellä 2000/766/EY jäsenvaltiot velvoitettiin varmistamaan, että direktiivissä 90/667/ETY (33) tarkoitettu eläinjäte kerätään, kuljetetaan, käsitellään, varastoidaan ja hävitetään mainitun direktiivin, komission päätöksen 97/735/EY (34) ja neuvoston päätöksen 1999/534/EY (35) mukaisesti. Näin ollen asetuksessa (EY) N:o 1774/2002 määritettiin muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden terveyssäännöt ja säädettiin jäsenvaltioiden velvollisuudesta valvoa asianmukaisin toimenpitein ja riittävän infrastruktuurin avulla eläimistä saatavien sivutuotteiden keruuta, kuljetusta ja hävittämistä.

| (94) | Koska unionin tuomioistuin on tunnustanut, että tietystä jätteestä huolehtiminen voi olla yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu (36), ja kun otetaan huomioon edellä mainittu BSE-kriisiin liittyvä erityistilanne, komissio ei vastusta millään tavalla sitä, että Portugalin viranomaiset ovat halunneet pitää ihmisravinnoksi soveltumattomien ruhojen ja muun eläinjätteen keruuta ja myöhempää hävittämistä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvinä palveluina vuosina 1999–2005, jolloin Portugalin valtio vastasi näistä toimista joko kokonaan (1999–2003) tai osittain (2003–2005). Kyseessä on kansanterveyden ja ympäristön suojelun kannalta perusteltu päätös, ja näin ollen sen voidaan katsoa kuuluvan SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yleisten taloudellisten tarkoitusten käsitteeseen. |
| --- | --- |

(94)

Koska unionin tuomioistuin on tunnustanut, että tietystä jätteestä huolehtiminen voi olla yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu (36), ja kun otetaan huomioon edellä mainittu BSE-kriisiin liittyvä erityistilanne, komissio ei vastusta millään tavalla sitä, että Portugalin viranomaiset ovat halunneet pitää ihmisravinnoksi soveltumattomien ruhojen ja muun eläinjätteen keruuta ja myöhempää hävittämistä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvinä palveluina vuosina 1999–2005, jolloin Portugalin valtio vastasi näistä toimista joko kokonaan (1999–2003) tai osittain (2003–2005). Kyseessä on kansanterveyden ja ympäristön suojelun kannalta perusteltu päätös, ja näin ollen sen voidaan katsoa kuuluvan SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yleisten taloudellisten tarkoitusten käsitteeseen.

b)   Julkisen palvelun velvoitteen täyttäminen

| (95) | Asiassa Altmark annetussa tuomiossa edellytetään, että toimivalta annetaan yhdellä tai useammalla virallisella toimenpiteellä, joka on kansallisen oikeuden mukaan oikeudellisesti velvoittava. Asiassa Altmark annetussa tuomiossa asetetun ensimmäisen edellytyksen osalta on todettava, että decreto-lei-säädöksillä 393-B/98 ja 244/2003 ihmisravinnoksi soveltumattomien eläimistä saatavien sivutuotteiden keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä tehtiin pakollista. Decreto-lei-säädöksen 393-B/98 6 pykälän mukaan INGA vastaa kulutukseen soveltumattomien eläimistä saatavien sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä ja valitsee nämä palvelut toteuttavat yritykset. Yhteisessä päätöksessä 95/99 asetettiin etukäteen parametrit, joiden perusteella julkisesta palvelusta maksettava korvaus laskettiin, sekä muut palvelun tuottamiseen liittyvät velvoitteet, kuten yrityksen velvollisuus kerätä kaikki Portugalin alueella syntyvät sivutuotteet lainsäädännössä säädettyjen terveyttä ja tekniikkaa koskevien säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

(95)

Asiassa Altmark annetussa tuomiossa edellytetään, että toimivalta annetaan yhdellä tai useammalla virallisella toimenpiteellä, joka on kansallisen oikeuden mukaan oikeudellisesti velvoittava. Asiassa Altmark annetussa tuomiossa asetetun ensimmäisen edellytyksen osalta on todettava, että decreto-lei-säädöksillä 393-B/98 ja 244/2003 ihmisravinnoksi soveltumattomien eläimistä saatavien sivutuotteiden keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä tehtiin pakollista. Decreto-lei-säädöksen 393-B/98 6 pykälän mukaan INGA vastaa kulutukseen soveltumattomien eläimistä saatavien sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä ja valitsee nämä palvelut toteuttavat yritykset. Yhteisessä päätöksessä 95/99 asetettiin etukäteen parametrit, joiden perusteella julkisesta palvelusta maksettava korvaus laskettiin, sekä muut palvelun tuottamiseen liittyvät velvoitteet, kuten yrityksen velvollisuus kerätä kaikki Portugalin alueella syntyvät sivutuotteet lainsäädännössä säädettyjen terveyttä ja tekniikkaa koskevien säännösten mukaisesti.

| (96) | Portugalin viranomaisten mukaan palveluja tuottavien yritysten velvollisuudet oli määritelty selkeästi palvelunhankintasopimuksissa. Komissiolle toimitettiin esimerkkinä vuoden 2003 palvelunhankintasopimus, joka oli tehty decreto-lei-säädöksen 393-B/98 pohjalta. |
| --- | --- |

(96)

Portugalin viranomaisten mukaan palveluja tuottavien yritysten velvollisuudet oli määritelty selkeästi palvelunhankintasopimuksissa. Komissiolle toimitettiin esimerkkinä vuoden 2003 palvelunhankintasopimus, joka oli tehty decreto-lei-säädöksen 393-B/98 pohjalta.

| (97) | Komissio toteaa, että palveluja tuottavan yrityksen velvollisuudet oli määritelty selkeästi Portugalin viranomaisten esittämässä palvelunhankintasopimuksessa. Kun huomioon otetaan decreto-lei-säädöksen 393-B/98 ja yhteisen päätöksen säännökset sekä komissiolle toimitettu esimerkki palvelunhankintasopimuksesta, komissio toteaa asiassa Altmark annetussa tuomiossa asetetun ensimmäisen edellytyksen täyttyvän. |
| --- | --- |

(97)

Komissio toteaa, että palveluja tuottavan yrityksen velvollisuudet oli määritelty selkeästi Portugalin viranomaisten esittämässä palvelunhankintasopimuksessa. Kun huomioon otetaan decreto-lei-säädöksen 393-B/98 ja yhteisen päätöksen säännökset sekä komissiolle toimitettu esimerkki palvelunhankintasopimuksesta, komissio toteaa asiassa Altmark annetussa tuomiossa asetetun ensimmäisen edellytyksen täyttyvän.

c)   Etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi vahvistetut parametrit

| (98) | Komissio katsoo käytössään olevien tietojen perusteella toisen edellytyksen osalta, että korvauksen laskennassa käytetyt parametrit oli vahvistettu etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi. Laskentamenetelmä ja mukaan luettavat kustannukset on määritelty Portugalin viranomaisten tekemissä yhteisissä päätöksissä (katso tämän päätöksen johtanto-osan 26 kappale). Tietoja tarkistettiin säännöllisin väliajoin edellisten tilikausien perusteella. Vuodesta 2005 lähtien järjestettiin julkisia tarjouskilpailuja. Käytettävissään olevien tietojen perusteella komissio katsoo asiassa Altmark annetussa tuomiossa asetetun toisen edellytyksen täyttyvän. |
| --- | --- |

(98)

Komissio katsoo käytössään olevien tietojen perusteella toisen edellytyksen osalta, että korvauksen laskennassa käytetyt parametrit oli vahvistettu etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi. Laskentamenetelmä ja mukaan luettavat kustannukset on määritelty Portugalin viranomaisten tekemissä yhteisissä päätöksissä (katso tämän päätöksen johtanto-osan 26 kappale). Tietoja tarkistettiin säännöllisin väliajoin edellisten tilikausien perusteella. Vuodesta 2005 lähtien järjestettiin julkisia tarjouskilpailuja. Käytettävissään olevien tietojen perusteella komissio katsoo asiassa Altmark annetussa tuomiossa asetetun toisen edellytyksen täyttyvän.

d)   Palvelusta aiheutuvien kustannusten kattamiseen tarvittava korvaus

| (99) | Portugalin viranomaiset ja asianosainen osapuoli ilmoittivat kolmannen edellytyksen osalta, ettei korvaus ylittänyt sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi kokonaan tai osittain, kun huomioon otetaan näiden velvollisuuksien täyttämisestä saadut tulot ja kohtuullinen voitto. |
| --- | --- |

(99)

Portugalin viranomaiset ja asianosainen osapuoli ilmoittivat kolmannen edellytyksen osalta, ettei korvaus ylittänyt sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi kokonaan tai osittain, kun huomioon otetaan näiden velvollisuuksien täyttämisestä saadut tulot ja kohtuullinen voitto.

| (100) | Komissio pyysi useita kertoja etenkin tutkintamenettelyn aloittaessaan Portugalin viranomaisia toimittamaan tietoja palvelujen todellisten taloudellisten kustannusten laskentamenetelmästä. Portugalin viranomaiset toimittivat asiakirjoja, joihin oli koottu palveluntuottajien vuotuiset kustannukset vuosilta 1999–2005, ja vertasivat näitä lukuja siihen, mitä INGA maksoi niille palvelujen tuottamisesta. Kyseisistä asiakirjoista kävi ilmi, ettei INGA:n palveluja tuottaville yrityksille maksama korvaus ylittänyt sitä, mikä oli tarpeen palvelun tuottamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi kokonaan tai osittain. Toimitettujen asiakirjojen perusteella korvauksessa otettiin lisäksi huomioon 30–39,5 prosentin vuotuinen voitto (katso tämän päätöksen johdanto-osan 62 kappale). |
| --- | --- |

(100)

Komissio pyysi useita kertoja etenkin tutkintamenettelyn aloittaessaan Portugalin viranomaisia toimittamaan tietoja palvelujen todellisten taloudellisten kustannusten laskentamenetelmästä. Portugalin viranomaiset toimittivat asiakirjoja, joihin oli koottu palveluntuottajien vuotuiset kustannukset vuosilta 1999–2005, ja vertasivat näitä lukuja siihen, mitä INGA maksoi niille palvelujen tuottamisesta. Kyseisistä asiakirjoista kävi ilmi, ettei INGA:n palveluja tuottaville yrityksille maksama korvaus ylittänyt sitä, mikä oli tarpeen palvelun tuottamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi kokonaan tai osittain. Toimitettujen asiakirjojen perusteella korvauksessa otettiin lisäksi huomioon 30–39,5 prosentin vuotuinen voitto (katso tämän päätöksen johdanto-osan 62 kappale).

| (101) | Portugalin viranomaiset vakuuttivat, etteivät yritykset ole voineet käyttää varoja mahdolliseen muuhun toimintaan (ristiintukeminen), koska valitut palveluntuottajat eivät harjoittaneet muuta toimintaa. |
| --- | --- |

(101)

Portugalin viranomaiset vakuuttivat, etteivät yritykset ole voineet käyttää varoja mahdolliseen muuhun toimintaan (ristiintukeminen), koska valitut palveluntuottajat eivät harjoittaneet muuta toimintaa.

| (102) | Komissio ei kuitenkaan pysty toteamaan Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen perusteella, että huomioon otettu voitto olisi kohtuullinen asiassa Altmark annetussa tuomiossa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(102)

Komissio ei kuitenkaan pysty toteamaan Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen perusteella, että huomioon otettu voitto olisi kohtuullinen asiassa Altmark annetussa tuomiossa tarkoitetulla tavalla.

| (103) | ETSA vahvisti huomautuksissaan, että palvelun tuottamisesta saatu korvaus vastasi aiheutuneita kustannuksia asianmukaisesti ja sisälsi voittomarginaalin, josta ei aiheutunut mitään erityistä etua, ja että palvelun tuottamisesta maksettava korvaus vastasi ennen vuotta 2005 eurooppalaista keskitasoa ja oli julkisen tarjouskilpailun perusteella tehdyssä palvelunhankintasopimuksessa vahvistettua korvausta alhaisempi. |
| --- | --- |

(103)

ETSA vahvisti huomautuksissaan, että palvelun tuottamisesta saatu korvaus vastasi aiheutuneita kustannuksia asianmukaisesti ja sisälsi voittomarginaalin, josta ei aiheutunut mitään erityistä etua, ja että palvelun tuottamisesta maksettava korvaus vastasi ennen vuotta 2005 eurooppalaista keskitasoa ja oli julkisen tarjouskilpailun perusteella tehdyssä palvelunhankintasopimuksessa vahvistettua korvausta alhaisempi.

| (104) | Komissio huomauttaa, etteivät Portugalin viranomaiset eikä asianosainen osapuoli toimittaneet asiakirjoja näiden tietojen perustelemiseksi. |
| --- | --- |

(104)

Komissio huomauttaa, etteivät Portugalin viranomaiset eikä asianosainen osapuoli toimittaneet asiakirjoja näiden tietojen perustelemiseksi.

| (105) | Näin ollen komissio ei voi todeta, että asiassa Altmark annetussa tuomiossa asetettu kolmas edellytys täyttyy tarkasteltavana olevassa asiassa. |
| --- | --- |

(105)

Näin ollen komissio ei voi todeta, että asiassa Altmark annetussa tuomiossa asetettu kolmas edellytys täyttyy tarkasteltavana olevassa asiassa.

e)   Keskivertoyrityksen kustannusten arviointi

| (106) | Koska palvelut tuottavia yrityksiä ei valittu julkisen tarjouskilpailun perusteella ennen vuotta 2005, asiassa Altmark annetussa tuomiossa edellytetään kustannusten vertaamista keskivertoyrityksen kustannuksiin. Portugalin viranomaiset eivät toimittaneet näyttöä siitä, että kustannukset olisi arvioitu keskivertoyrityksen kustannusten arvioinnin perusteella. |
| --- | --- |

(106)

Koska palvelut tuottavia yrityksiä ei valittu julkisen tarjouskilpailun perusteella ennen vuotta 2005, asiassa Altmark annetussa tuomiossa edellytetään kustannusten vertaamista keskivertoyrityksen kustannuksiin. Portugalin viranomaiset eivät toimittaneet näyttöä siitä, että kustannukset olisi arvioitu keskivertoyrityksen kustannusten arvioinnin perusteella.

| (107) | Komission on näin ollen todettava, etteivät kaikki (neljä) asiassa Altmark annetussa tuomiossa asetettua edellytystä täyty nyt tarkasteltavana olevassa asiassa, joten on mahdollista, että palvelut tuottaville yrityksille on aiheutunut etua ajanjaksolla, joka alkaa decreto-lei-säädöksen 393-B/98 voimaantulosta ja päättyy decreto-lei-säädöksellä 244/2003 perustetun siirtymäjärjestelmän päättymiseen vuonna 2005. |
| --- | --- |

(107)

Komission on näin ollen todettava, etteivät kaikki (neljä) asiassa Altmark annetussa tuomiossa asetettua edellytystä täyty nyt tarkasteltavana olevassa asiassa, joten on mahdollista, että palvelut tuottaville yrityksille on aiheutunut etua ajanjaksolla, joka alkaa decreto-lei-säädöksen 393-B/98 voimaantulosta ja päättyy decreto-lei-säädöksellä 244/2003 perustetun siirtymäjärjestelmän päättymiseen vuonna 2005.

| (108) | Julkiset maksut suoritettiin tietyille yrityksille, joiden tehtäväksi palvelun tuottaminen oli annettu. Voidaan siis katsoa, että kyseinen toimenpide on erityinen. |
| --- | --- |

(108)

Julkiset maksut suoritettiin tietyille yrityksille, joiden tehtäväksi palvelun tuottaminen oli annettu. Voidaan siis katsoa, että kyseinen toimenpide on erityinen.

| (109) | Komissio toteaa näin ollen, että on mahdollista, että palveluntuottajille on voinut aiheutua valikoivaa etua ajanjaksolla, joka alkaa vuodesta 1998 ja päättyy decreto-lei-säädöksellä 244/2003 käyttöön otetun siirtymäjärjestelmän soveltamisen päättymiseen vuonna 2005. |
| --- | --- |

(109)

Komissio toteaa näin ollen, että on mahdollista, että palveluntuottajille on voinut aiheutua valikoivaa etua ajanjaksolla, joka alkaa vuodesta 1998 ja päättyy decreto-lei-säädöksellä 244/2003 käyttöön otetun siirtymäjärjestelmän soveltamisen päättymiseen vuonna 2005.

1.1.2   
  Valikoiva etu teurastamoille; leikkaamoille; luullisen naudan-, sian- ja siipikarjanlihan tuojille ja yhteisön sisäisille toimijoille eli luullisen naudan- ja sianlihan alan toimijoille ja tällaisen lihan vastaanottajille

| (110) | Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa GEMO antaman tuomion (37) mukaan on niin, että se, että yksityiset yritykset vastaavat karjankasvattajien ja teurastamoiden hyväksi tulevasta eläinruhojen ja teurasjätteiden keruusta ja hävittämisestä, ei voi saattaa kyseenalaiseksi sitä, että järjestelmä saatetaan luokitella valtiontueksi, koska viranomaiset ovat perustaneet kyseisen järjestelmän. |
| --- | --- |

(110)

Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa GEMO antaman tuomion (37) mukaan on niin, että se, että yksityiset yritykset vastaavat karjankasvattajien ja teurastamoiden hyväksi tulevasta eläinruhojen ja teurasjätteiden keruusta ja hävittämisestä, ei voi saattaa kyseenalaiseksi sitä, että järjestelmä saatetaan luokitella valtiontueksi, koska viranomaiset ovat perustaneet kyseisen järjestelmän.

| (111) | Tässä tapauksessa Portugalin viranomaiset ovat yhtälailla sekä perustaneet järjestelmän että rahoittaneet sitä decreto-lei-säädösten 393-B/98, 197/2002 ja 244/2003 mukaisesti. Tässä vaiheessa komissio toteaa näin ollen, että kyseiset järjestelmät johtuvat valtiosta. |
| --- | --- |

(111)

Tässä tapauksessa Portugalin viranomaiset ovat yhtälailla sekä perustaneet järjestelmän että rahoittaneet sitä decreto-lei-säädösten 393-B/98, 197/2002 ja 244/2003 mukaisesti. Tässä vaiheessa komissio toteaa näin ollen, että kyseiset järjestelmät johtuvat valtiosta.

| (112) | Yhteisöjen tuomioistuin täsmensi asiassa GEMO antamassaan tuomiossa, että eläinruhojen ja teurasjätteiden hävittämiseen perustuvan taloudellisen kustannuksen on katsottava olevan karjankasvattajien ja teurastamoiden taloudelliseen toimintaan olennaisesti kuuluva osa (38). Tuomioistuin katsoi näin ollen, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että järjestelmän, jossa taataan vastikkeetta karjankasvattajille ja teurastamoille eläinruhojen ja teurasjätteiden keruu ja hävittäminen, on katsottava olevan karjankasvattajien ja teurastamoiden hyväksi annettavaa valtiontukea. |
| --- | --- |

(112)

Yhteisöjen tuomioistuin täsmensi asiassa GEMO antamassaan tuomiossa, että eläinruhojen ja teurasjätteiden hävittämiseen perustuvan taloudellisen kustannuksen on katsottava olevan karjankasvattajien ja teurastamoiden taloudelliseen toimintaan olennaisesti kuuluva osa (38). Tuomioistuin katsoi näin ollen, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että järjestelmän, jossa taataan vastikkeetta karjankasvattajille ja teurastamoille eläinruhojen ja teurasjätteiden keruu ja hävittäminen, on katsottava olevan karjankasvattajien ja teurastamoiden hyväksi annettavaa valtiontukea.

| (113) | Tarkasteltavana olevassa asiassa voidaan katsoa, että eläinruhojen ja teurastamojätteen hävittämisestä aiheutuvat kustannukset ovat toimintaan olennaisesti kuuluva osa niin teurastamoiden ja leikkaamoiden kuin luullisen naudan-, sian- ja siipikarjanlihan tuojien sekä luullisen naudan- ja sianlihan alan toimijoiden ja tällaisen lihan vastaanottajien kohdalla. Komission mielestä nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuvien kustannusten kattaminen valtion varoista ennen decreto-lei-säädöksen 197/2002 voimaantuloa vapauttaa tällaisen palvelun käyttäjät niiden toimintaan olennaisesti kuuluvasta kustannuksesta. |
| --- | --- |

(113)

Tarkasteltavana olevassa asiassa voidaan katsoa, että eläinruhojen ja teurastamojätteen hävittämisestä aiheutuvat kustannukset ovat toimintaan olennaisesti kuuluva osa niin teurastamoiden ja leikkaamoiden kuin luullisen naudan-, sian- ja siipikarjanlihan tuojien sekä luullisen naudan- ja sianlihan alan toimijoiden ja tällaisen lihan vastaanottajien kohdalla. Komission mielestä nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuvien kustannusten kattaminen valtion varoista ennen decreto-lei-säädöksen 197/2002 voimaantuloa vapauttaa tällaisen palvelun käyttäjät niiden toimintaan olennaisesti kuuluvasta kustannuksesta.

| (114) | Komissio toteaa, että että etua aiheutui ennen veroluonteisen maksun käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(114)

Komissio toteaa, että että etua aiheutui ennen veroluonteisen maksun käyttöönottoa.

| (115) | Decreto-lei-säädöksen 197/2002 ja decreto-lei-säädöksen 244/2003 voimaantulon jälkeen edellä kuvattu toiminta rahoitettiin veroluonteisella maksulla, joka otettiin käyttöön decreto-lei-säädöksellä 197/2002 ja jota muutettiin decreto-lei-säädöksellä 244/2003. Decreto-lei-säädöksen 197/2002 mukaisessa järjestelmässä maksuja ei peritty niiltä teurastamoilta, jotka hoitivat kaikkien joko varsinaisella teurastamolla tai leikkaamoissa syntyvien kyseisten sivutuotteiden keruun, kuljetuksen, käsittelyn ja hävittämisen itse, erikseen määriteltyjä riskiaineksia lukuun ottamatta, jolloin nämä yksiköt saattoivat päättää itsenäisesti omien sivutuotteidensa käsittelystä (katso decreto-lei-säädöksen 197/2002 liitteessä 2 oleva 2 kohta), eikä niiltä luullisen lihan tuojilta ja yhteisön sisäisiltä toimijoilta, jotka eivät tuota yhteisön lainsäädännön ja kansallisen lainsäädännön mukaista pakollista käsittelyä edellyttäviä sivutuotteita. Decreto-lei-säädöksen 244/2003 mukaan nämä toimijat vapautettiin maksusta hyväksymällä eri ainesluokissa vaaditut erityiset edellytykset täyttävä hävittämis- ja käyttösuunnitelma. |
| --- | --- |

(115)

Decreto-lei-säädöksen 197/2002 ja decreto-lei-säädöksen 244/2003 voimaantulon jälkeen edellä kuvattu toiminta rahoitettiin veroluonteisella maksulla, joka otettiin käyttöön decreto-lei-säädöksellä 197/2002 ja jota muutettiin decreto-lei-säädöksellä 244/2003. Decreto-lei-säädöksen 197/2002 mukaisessa järjestelmässä maksuja ei peritty niiltä teurastamoilta, jotka hoitivat kaikkien joko varsinaisella teurastamolla tai leikkaamoissa syntyvien kyseisten sivutuotteiden keruun, kuljetuksen, käsittelyn ja hävittämisen itse, erikseen määriteltyjä riskiaineksia lukuun ottamatta, jolloin nämä yksiköt saattoivat päättää itsenäisesti omien sivutuotteidensa käsittelystä (katso decreto-lei-säädöksen 197/2002 liitteessä 2 oleva 2 kohta), eikä niiltä luullisen lihan tuojilta ja yhteisön sisäisiltä toimijoilta, jotka eivät tuota yhteisön lainsäädännön ja kansallisen lainsäädännön mukaista pakollista käsittelyä edellyttäviä sivutuotteita. Decreto-lei-säädöksen 244/2003 mukaan nämä toimijat vapautettiin maksusta hyväksymällä eri ainesluokissa vaaditut erityiset edellytykset täyttävä hävittämis- ja käyttösuunnitelma.

| (116) | Jotta voitaisiin arvioida, aiheutuiko maksuvelvollisille teurastamoille ja leikkaamoille; luullisen naudan-, sian- ja siipikarjanlihan tuojille ja yhteisön sisäisille toimijoille eli luullisen naudan- ja sianlihan alan toimijoille sekä tällaisen lihan vastaanottajille etua, on selvitettävä, missä määrin maksu vastasi keruupalvelusta aiheutuvia todellisia kustannuksia. |
| --- | --- |

(116)

Jotta voitaisiin arvioida, aiheutuiko maksuvelvollisille teurastamoille ja leikkaamoille; luullisen naudan-, sian- ja siipikarjanlihan tuojille ja yhteisön sisäisille toimijoille eli luullisen naudan- ja sianlihan alan toimijoille sekä tällaisen lihan vastaanottajille etua, on selvitettävä, missä määrin maksu vastasi keruupalvelusta aiheutuvia todellisia kustannuksia.

| (117) | Komissio huomauttaa, että Portugalin viranomaiset ilmoittivat 20 päivänä tammikuuta 2003 päivätyssä kirjeessä, että decreto-lei-säädöksen 197/2002 liitteiden 1 ja 2 mukaiset maksut sekä erikseen määriteltyjä riskiaineksia koskeva 2 pykälän 2 momentissa määritelty maksu laskettiin tuotettavien palvelujen todellisten kustannusten perusteella, kun huomioon otetaan kustakin eläinlajista saatavien sivutuotteiden luonne ja merkittävyys. |
| --- | --- |

(117)

Komissio huomauttaa, että Portugalin viranomaiset ilmoittivat 20 päivänä tammikuuta 2003 päivätyssä kirjeessä, että decreto-lei-säädöksen 197/2002 liitteiden 1 ja 2 mukaiset maksut sekä erikseen määriteltyjä riskiaineksia koskeva 2 pykälän 2 momentissa määritelty maksu laskettiin tuotettavien palvelujen todellisten kustannusten perusteella, kun huomioon otetaan kustakin eläinlajista saatavien sivutuotteiden luonne ja merkittävyys.

| (118) | Portugalin viranomaisten mielestä rahoitusta voidaan pitää kaikilta kannoilta käyttäjien maksamana korvauksena yleisen edun mukaisen julkisen palvelun tuottamisesta. Toimijoiden maksamat maksut eivät olleet kiinteämääräisiä, vaan ne määräytyivät suoraan palveluun toimitetun jätteen määrän ja tämän jätteen hävittämisestä aiheutuvien todellisten kustannusten perusteella. |
| --- | --- |

(118)

Portugalin viranomaisten mielestä rahoitusta voidaan pitää kaikilta kannoilta käyttäjien maksamana korvauksena yleisen edun mukaisen julkisen palvelun tuottamisesta. Toimijoiden maksamat maksut eivät olleet kiinteämääräisiä, vaan ne määräytyivät suoraan palveluun toimitetun jätteen määrän ja tämän jätteen hävittämisestä aiheutuvien todellisten kustannusten perusteella.

| (119) | Portugalin viranomaiset esittivät näiden väitteiden tueksi asiakirjoja, joissa oli verrattu vuonna 2003 tuotettujen palvelujen todellisia taloudellisia kustannuksia ja niistä perittyjä maksuja. Portugalin viranomaiset eivät toimittaneet asiakirjoja, joista olisivat käyneet ilmi perityistä maksuista saadut tulot vuoden 2002 lopussa sen jälkeen, kun decreto-lei-säädös 197/2002 oli tullut voimaan kyseisen vuoden lokakuussa. |
| --- | --- |

(119)

Portugalin viranomaiset esittivät näiden väitteiden tueksi asiakirjoja, joissa oli verrattu vuonna 2003 tuotettujen palvelujen todellisia taloudellisia kustannuksia ja niistä perittyjä maksuja. Portugalin viranomaiset eivät toimittaneet asiakirjoja, joista olisivat käyneet ilmi perityistä maksuista saadut tulot vuoden 2002 lopussa sen jälkeen, kun decreto-lei-säädös 197/2002 oli tullut voimaan kyseisen vuoden lokakuussa.

| (120) | Portugalin viranomaiset toimittivat vuosien 2004 ja 2005 osalta asiakirjoja, joihin oli koottu toteutetujen toimien kustannukset muttei tuloja maksuista, jotka oli peritty niiltä toimijoilta, joiden hävittämis- ja käyttösuunnitelmaa ei ollut vielä hyväksytty ja joiden oli tästä syystä maksettava edelleen decreto-lei-säädöksellä 244/2003 käyttöönotetun siirtymäjärjestelmän mukainen maksu. |
| --- | --- |

(120)

Portugalin viranomaiset toimittivat vuosien 2004 ja 2005 osalta asiakirjoja, joihin oli koottu toteutetujen toimien kustannukset muttei tuloja maksuista, jotka oli peritty niiltä toimijoilta, joiden hävittämis- ja käyttösuunnitelmaa ei ollut vielä hyväksytty ja joiden oli tästä syystä maksettava edelleen decreto-lei-säädöksellä 244/2003 käyttöönotetun siirtymäjärjestelmän mukainen maksu.

| (121) | Komissio ei pysty toteamaan Portugalin viranomaisten toimittamien asiakirjojen perusteella vuosien 2002, 2004 ja 2005 osalta, että maksuvelvollisten maksamat maksut olisivat vastanneet suoraan keruupalveluun tosiasiallisesti toimitetun jätteen määrää ja tämän jätteen hävittämisestä aiheutuvia todellisia kustannuksia. |
| --- | --- |

(121)

Komissio ei pysty toteamaan Portugalin viranomaisten toimittamien asiakirjojen perusteella vuosien 2002, 2004 ja 2005 osalta, että maksuvelvollisten maksamat maksut olisivat vastanneet suoraan keruupalveluun tosiasiallisesti toimitetun jätteen määrää ja tämän jätteen hävittämisestä aiheutuvia todellisia kustannuksia.

| (122) | Komissio toteaa vuoden 2003 osalta, ettei etua ole aiheutunut, sillä maksuvelvollisten maksamat maksut vastasivat suoraan saatujen palvelujen kustannuksia. |
| --- | --- |

(122)

Komissio toteaa vuoden 2003 osalta, ettei etua ole aiheutunut, sillä maksuvelvollisten maksamat maksut vastasivat suoraan saatujen palvelujen kustannuksia.

| (123) | Sitä vastoin komissio ei voi sulkea pois mahdollisuutta, että maksuvelvollisille teurastamoille ja leikkaamoille; luullisen naudan-, sian- ja siipikarjanlihan tuojille ja yhteisön sisäisille toimijoille eli luullisen naudan- ja sianlihan alan toimijoille tai tällaisen lihan vastaanottajille on saattanut aiheutua etua lokakuusta 2002 1 päivään tammikuuta 2003 välisenä aikana sekä vuosina 2004 ja 2005. |
| --- | --- |

(123)

Sitä vastoin komissio ei voi sulkea pois mahdollisuutta, että maksuvelvollisille teurastamoille ja leikkaamoille; luullisen naudan-, sian- ja siipikarjanlihan tuojille ja yhteisön sisäisille toimijoille eli luullisen naudan- ja sianlihan alan toimijoille tai tällaisen lihan vastaanottajille on saattanut aiheutua etua lokakuusta 2002 1 päivään tammikuuta 2003 välisenä aikana sekä vuosina 2004 ja 2005.

1.1.3   
  Valikoiva etu kasvattajille

| (124) | Tarkasteltavana olevassa tapauksessa voidaan katsoa, että eläinruhojen ja teurastamojätteiden hävittäminen on toimintaan olennaisesti kuuluva kustannus niin teurastamoille ja leikkaamoille kuin kasvattajille, joilta markkinoilla vallitsevien ehtojen mukaisesti peritään ainakin osa näihin palveluihin liittyvistä kuluista. Asiassa GEMO annetun tuomion mukaisesti komissio on sitä mieltä, että nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruu-, käsittely- ja hävittämiskustannusten rahoittaminen kuvatulla tavalla valtion varoista ennen decreto-lei-säädöksen 197/2002 voimaantuloa vapauttaa tämän palvelun käyttäjät niiden toimintaan olennaisesti kuuluvasta kulusta. |
| --- | --- |

(124)

Tarkasteltavana olevassa tapauksessa voidaan katsoa, että eläinruhojen ja teurastamojätteiden hävittäminen on toimintaan olennaisesti kuuluva kustannus niin teurastamoille ja leikkaamoille kuin kasvattajille, joilta markkinoilla vallitsevien ehtojen mukaisesti peritään ainakin osa näihin palveluihin liittyvistä kuluista. Asiassa GEMO annetun tuomion mukaisesti komissio on sitä mieltä, että nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruu-, käsittely- ja hävittämiskustannusten rahoittaminen kuvatulla tavalla valtion varoista ennen decreto-lei-säädöksen 197/2002 voimaantuloa vapauttaa tämän palvelun käyttäjät niiden toimintaan olennaisesti kuuluvasta kulusta.

| (125) | Komissio toteaa, että etua on aiheutunut ennen veroluonteisen maksun soveltamista. |
| --- | --- |

(125)

Komissio toteaa, että etua on aiheutunut ennen veroluonteisen maksun soveltamista.

| (126) | Kuten todettiin, Portugalin viranomaisten toteuttamat toimet nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruun, kuljetuksen, käsittelyn ja hävittämisen varmistamiseksi ovat saattaneet vapauttaa kasvattajat kuluista, jotka ne olisivat joutuneet kantamaan tavanomaisissa olosuhteissa osittain itse. Decreto-lei-säädöksen 197/2002 ja decreto-lei-säädöksellä 244/2003 käyttöönotetun siirtymäjärjestelmän mukaan kyseistä maksua ei peritty kasvattajilta. Portugalin viranomaiset ilmoittivat, että ennen vuoden 2005 loppua keruukustannukset oli peritty koko alalta. Komissio toteaa, että Portugalin viranomaisten sille toimittamat kaksi laskua osoittavat tosiasiallisesti, että eräs teurastamo on perinyt maksun decreto-lei-säädöksen 197/2002 ja decreto-lei-säädöksen 244/2003 perusteella lokakuussa 2002 ja lokakuussa 2003. Esitetyt asiakirjat osoittavat, että Portugalin viranomaisten väite, jonka mukaan kustannukset olisi peritty markkinoilla vallitsevien ehtojen mukaisesti koko alalta, myös kasvattajilta, pitää paikkansa. Näin ollen komissio toteaa, että kasvattajat vastasivat toimintaansa liittyvistä kustannuksista, eivätkä ne näin ollen saaneet mitään erityistä etua. |
| --- | --- |

(126)

Kuten todettiin, Portugalin viranomaisten toteuttamat toimet nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruun, kuljetuksen, käsittelyn ja hävittämisen varmistamiseksi ovat saattaneet vapauttaa kasvattajat kuluista, jotka ne olisivat joutuneet kantamaan tavanomaisissa olosuhteissa osittain itse. Decreto-lei-säädöksen 197/2002 ja decreto-lei-säädöksellä 244/2003 käyttöönotetun siirtymäjärjestelmän mukaan kyseistä maksua ei peritty kasvattajilta. Portugalin viranomaiset ilmoittivat, että ennen vuoden 2005 loppua keruukustannukset oli peritty koko alalta. Komissio toteaa, että Portugalin viranomaisten sille toimittamat kaksi laskua osoittavat tosiasiallisesti, että eräs teurastamo on perinyt maksun decreto-lei-säädöksen 197/2002 ja decreto-lei-säädöksen 244/2003 perusteella lokakuussa 2002 ja lokakuussa 2003. Esitetyt asiakirjat osoittavat, että Portugalin viranomaisten väite, jonka mukaan kustannukset olisi peritty markkinoilla vallitsevien ehtojen mukaisesti koko alalta, myös kasvattajilta, pitää paikkansa. Näin ollen komissio toteaa, että kasvattajat vastasivat toimintaansa liittyvistä kustannuksista, eivätkä ne näin ollen saaneet mitään erityistä etua.

| (127) | Komissio katsoo, että kasvattajille aiheutui etua vain maksun soveltamista edeltävällä ajalla. |
| --- | --- |

(127)

Komissio katsoo, että kasvattajille aiheutui etua vain maksun soveltamista edeltävällä ajalla.

| (128) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että eläimistä saatavien sivutuotteiden keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä on aiheutunut etua teurastamoiden ja tuojien hyväksi kaikilla ajanjaksoilla vuotta 2003 lukuun ottamatta; kasvattajille aiheutui etua ainoastaan maksun soveltamista edeltävällä ajalla. |
| --- | --- |

(128)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että eläimistä saatavien sivutuotteiden keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä on aiheutunut etua teurastamoiden ja tuojien hyväksi kaikilla ajanjaksoilla vuotta 2003 lukuun ottamatta; kasvattajille aiheutui etua ainoastaan maksun soveltamista edeltävällä ajalla.

1.2   VALTION VAROISTA RAHOITETTU ETU

| (129) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohta koskee valtion myöntämää taikka valtion varoista myönnettyä tukea. Kyseessä olevan tukitoimenpiteen on siis johduttava valtiosta ja se on pitänyt myöntää valtion varoista. |
| --- | --- |

(129)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohta koskee valtion myöntämää taikka valtion varoista myönnettyä tukea. Kyseessä olevan tukitoimenpiteen on siis johduttava valtiosta ja se on pitänyt myöntää valtion varoista.

| (130) | Tarkasteltavana olevassa asiassa nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuvat kustannukset rahoitettiin suoraan valtion varoista vuodesta 1999 lokakuuhun 2002 ja lokakuusta 2002 lähtien teurastamoilta, luullisen naudan- ja sianlihan tuojilta ja yhteisön sisäisiltä toimijoilta eli luullisen naudan- ja sianlihan alan toimijoilta tai tällaisen lihan vastaanottajilta perittävästä veroluonteisesta maksusta saatavilla tuloilla. |
| --- | --- |

(130)

Tarkasteltavana olevassa asiassa nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuvat kustannukset rahoitettiin suoraan valtion varoista vuodesta 1999 lokakuuhun 2002 ja lokakuusta 2002 lähtien teurastamoilta, luullisen naudan- ja sianlihan tuojilta ja yhteisön sisäisiltä toimijoilta eli luullisen naudan- ja sianlihan alan toimijoilta tai tällaisen lihan vastaanottajilta perittävästä veroluonteisesta maksusta saatavilla tuloilla.

| (131) | Palveluntuottajille suoraan valtion varoista maksetut korvaukset ovat valtion varoista rahoitettua etua. Koska kyseinen julkinen palvelu rahoitettiin valtion varoista vuodesta 1999 siihen asti, kunnes maksu otettiin käyttöön vuonna 2002, palvelua tuottavat yritykset käyttivät julkisia varoja kattamaan palvelusta aiheutuvat kulut. |
| --- | --- |

(131)

Palveluntuottajille suoraan valtion varoista maksetut korvaukset ovat valtion varoista rahoitettua etua. Koska kyseinen julkinen palvelu rahoitettiin valtion varoista vuodesta 1999 siihen asti, kunnes maksu otettiin käyttöön vuonna 2002, palvelua tuottavat yritykset käyttivät julkisia varoja kattamaan palvelusta aiheutuvat kulut.

| (132) | Syyskuusta 2002 marraskuuhun 2005 käytössä olleet maksut eivät kuulu valtion tukea koskevien SEUT-sopimuksen määräysten soveltamisalaan, elleivät ne ole tuen rahoitustapa ja näin ollen olennainen osa kyseistä tukea (39). |
| --- | --- |

(132)

Syyskuusta 2002 marraskuuhun 2005 käytössä olleet maksut eivät kuulu valtion tukea koskevien SEUT-sopimuksen määräysten soveltamisalaan, elleivät ne ole tuen rahoitustapa ja näin ollen olennainen osa kyseistä tukea (39).

| (133) | Maksut maksetaan INGA:lle käännettyä verovelvollisuusmenettelyä noudattaen. Toimijoilta perityt maksut katsottiin INGA:n tuloiksi, ja ne maksettiin sille suoraan. |
| --- | --- |

(133)

Maksut maksetaan INGA:lle käännettyä verovelvollisuusmenettelyä noudattaen. Toimijoilta perityt maksut katsottiin INGA:n tuloiksi, ja ne maksettiin sille suoraan.

| (134) | Jotta maksun voidaan katsoa olevan olennainen osa tukitoimenpidettä, maksun ja tuen välillä on ehdottomasti oltava sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä säädetty varojen käyttötarkoitusta koskeva sellainen sitova yhteys, jonka mukaisesti maksun tuotto käytetään väistämättä tuen rahoittamiseen (40). |
| --- | --- |

(134)

Jotta maksun voidaan katsoa olevan olennainen osa tukitoimenpidettä, maksun ja tuen välillä on ehdottomasti oltava sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä säädetty varojen käyttötarkoitusta koskeva sellainen sitova yhteys, jonka mukaisesti maksun tuotto käytetään väistämättä tuen rahoittamiseen (40).

| (135) | Koska maksut katsottiin INGA:n tuloiksi ja ne maksettiin sille suoraan, komissio pitää niitä olennaisena osana tukitoimenpidettä. |
| --- | --- |

(135)

Koska maksut katsottiin INGA:n tuloiksi ja ne maksettiin sille suoraan, komissio pitää niitä olennaisena osana tukitoimenpidettä.

| (136) | Sen osalta, voidaanko veroluonteisista maksuista saadut tulot katsoa tässä tapauksessa valtion varoiksi, on huomautettava, että valtion varojen osalta on erotettava toisistaan tapaukset, joissa valtio myöntää tuen suoraan, ja tapaukset, joissa tuki myönnetään valtion nimeämän tai perustaman julkisen tai yksityisen elimen välityksellä. Yhteisöjen tuomioistuin totesi 15 päivänä heinäkuuta 2004 asiassa Pearle ym. antamassaan tuomiossa (41), että välikätenä olevan elimen perimät pakolliset maksut kaikilta tietyn toimialan yrityksiltä voidaan olla katsomatta valtion varoiksi ainoastaan seuraavien neljän edellytyksen täyttyessä:






  a) | toimenpiteestä on määrännyt tietyn toimialan yrityksiä ja työntekijöitä edustava toimialajärjestö, eikä sitä käytetä valtion määrittelemien politiikkojen toteuttamiseen; |
| --- | --- | --- |

(136)

Sen osalta, voidaanko veroluonteisista maksuista saadut tulot katsoa tässä tapauksessa valtion varoiksi, on huomautettava, että valtion varojen osalta on erotettava toisistaan tapaukset, joissa valtio myöntää tuen suoraan, ja tapaukset, joissa tuki myönnetään valtion nimeämän tai perustaman julkisen tai yksityisen elimen välityksellä. Yhteisöjen tuomioistuin totesi 15 päivänä heinäkuuta 2004 asiassa Pearle ym. antamassaan tuomiossa (41), että välikätenä olevan elimen perimät pakolliset maksut kaikilta tietyn toimialan yrityksiltä voidaan olla katsomatta valtion varoiksi ainoastaan seuraavien neljän edellytyksen täyttyessä:

a)

toimenpiteestä on määrännyt tietyn toimialan yrityksiä ja työntekijöitä edustava toimialajärjestö, eikä sitä käytetä valtion määrittelemien politiikkojen toteuttamiseen;

| b) | toimenpiteen tavoitteet rahoitetaan kokonaan alan yritysten maksamilla maksuilla; |
| --- | --- |

b)

toimenpiteen tavoitteet rahoitetaan kokonaan alan yritysten maksamilla maksuilla;

| c) | työnantajien ja työntekijöiden edustajat päättävät rahoitustavasta ja maksujen osuudesta tai suuruudesta alan toimialajärjestössä valtion puuttumatta asiaan; |
| --- | --- |

c)

työnantajien ja työntekijöiden edustajat päättävät rahoitustavasta ja maksujen osuudesta tai suuruudesta alan toimialajärjestössä valtion puuttumatta asiaan;

| d) | maksut on pakko käyttää toimenpiteen rahoittamiseen ilman valtion mahdollisuutta puuttua asiaan. |
| --- | --- |

d)

maksut on pakko käyttää toimenpiteen rahoittamiseen ilman valtion mahdollisuutta puuttua asiaan.

| (137) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella ensimmäinen asiassa Pearle ym. annetussa tuomiossa asetettu edellytys ei täyty, sillä toimenpiteestä säädettiin decreto-lei-säädöksellä, ja sen tarkoituksena oli toteuttaa valtion määrittämä politiikka BSE:n torjumiseksi. |
| --- | --- |

(137)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella ensimmäinen asiassa Pearle ym. annetussa tuomiossa asetettu edellytys ei täyty, sillä toimenpiteestä säädettiin decreto-lei-säädöksellä, ja sen tarkoituksena oli toteuttaa valtion määrittämä politiikka BSE:n torjumiseksi.

| (138) | Myöskään kolmas ja neljäs edellytys eivät täyty, sillä rahoitustavasta on säädetty mainituissa decreto-lei-säädöksissä. Portugalin viranomaisilla oli siis mahdollisuus osallistua toimenpiteen rahoittamistavasta päättämiseen. |
| --- | --- |

(138)

Myöskään kolmas ja neljäs edellytys eivät täyty, sillä rahoitustavasta on säädetty mainituissa decreto-lei-säädöksissä. Portugalin viranomaisilla oli siis mahdollisuus osallistua toimenpiteen rahoittamistavasta päättämiseen.

| (139) | Koska kaikki asiassa Pearle ym. annetussa tuomiossa asetetut edellytykset eivät täyty ja Portugalin valtio valvoi määräävällä tavalla tukitoimenpiteen rahoitustapaa, komission mielestä veroluonteisesta maksusta saadut tulot ovat tosiasiassa valtiosta johtuvia valtion varoja. |
| --- | --- |

(139)

Koska kaikki asiassa Pearle ym. annetussa tuomiossa asetetut edellytykset eivät täyty ja Portugalin valtio valvoi määräävällä tavalla tukitoimenpiteen rahoitustapaa, komission mielestä veroluonteisesta maksusta saadut tulot ovat tosiasiassa valtiosta johtuvia valtion varoja.

1.3   KILPAILUN VÄÄRISTYMINEN JA VAIKUTUS KAUPPAAN

| (140) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan yrityksen kilpailuaseman vahvistaminen valtion tuella vääristää yleensä kilpailua suhteessa muihin kilpaileviin yrityksiin, jotka eivät saa tätä tukea (42). |
| --- | --- |

(140)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan yrityksen kilpailuaseman vahvistaminen valtion tuella vääristää yleensä kilpailua suhteessa muihin kilpaileviin yrityksiin, jotka eivät saa tätä tukea (42).

| (141) | Toimenpide voi vaikuttaa Portugalin asemaan liha-alalla (43). Koska portugalilaiset yritykset toimivat kansainvälisillä markkinoilla, joilla kilpailu on kovaa, toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua. Toimenpide voi myös vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(141)

Toimenpide voi vaikuttaa Portugalin asemaan liha-alalla (43). Koska portugalilaiset yritykset toimivat kansainvälisillä markkinoilla, joilla kilpailu on kovaa, toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua. Toimenpide voi myös vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (142) | Portugalin viranomaiset väittivät, että eläviä nautoja sekä lihaluujauhoa joko sellaisenaan tai muiden tuotteiden osana koskevan vientikiellon vuoksi kauppaa ei käyty, joten kilpailu ei voinut vääristyä. |
| --- | --- |

(142)

Portugalin viranomaiset väittivät, että eläviä nautoja sekä lihaluujauhoa joko sellaisenaan tai muiden tuotteiden osana koskevan vientikiellon vuoksi kauppaa ei käyty, joten kilpailu ei voinut vääristyä.

| (143) | Tältä osin on muistettava, että oikeuskäytännön mukaan (44) tuki voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua, vaikka muiden jäsenvaltioiden tuottajien kanssa kilpaileva tuensaajayritys ei itse harjoittaisi vientiä. Kun jäsenvaltio myöntää tukea yhdelle yritykselle, tarjonta kyseisessä jäsenvaltiossa voi pysyä ennallaan tai kasvaa, minkä seurauksena muissa jäsenvaltioissa toimivien yritysten mahdollisuudet tarjota palvelujaan tämän jäsenvaltion markkinoilla huononevat. |
| --- | --- |

(143)

Tältä osin on muistettava, että oikeuskäytännön mukaan (44) tuki voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua, vaikka muiden jäsenvaltioiden tuottajien kanssa kilpaileva tuensaajayritys ei itse harjoittaisi vientiä. Kun jäsenvaltio myöntää tukea yhdelle yritykselle, tarjonta kyseisessä jäsenvaltiossa voi pysyä ennallaan tai kasvaa, minkä seurauksena muissa jäsenvaltioissa toimivien yritysten mahdollisuudet tarjota palvelujaan tämän jäsenvaltion markkinoilla huononevat.

| (144) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei edellä mainittujen tuotteiden vientiä Portugalista muihin jäsenvaltioihin koskeva kielto vaikuta siihen, että tuki voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan. |
| --- | --- |

(144)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei edellä mainittujen tuotteiden vientiä Portugalista muihin jäsenvaltioihin koskeva kielto vaikuta siihen, että tuki voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan.

1.4   PÄÄTELMÄT

| (145) | Komission mielestä decreto-lei-säädösten 393-B/98, 197/2002 ja 244/2003 mukainen toimenpide, joka koskee eläimistä saatavien sivutuotteiden keruuta, kuljetusta, käsittelyä ja hävittämistä, on teurastamoiden ja tuojien hyväksi myönnettyä valtiontukea ajanjaksolla, joka alkaa decreto-lei-säädöksen 393-B/98 voimaantulosta ja päättyy decreto-lei-säädöksellä 244/2003 käyttöön otetun siirtymäjärjestelmän soveltamisen päättymiseen. Poikkeuksena on vuosi 2003, jonka osalta Portugalin viranomaiset pystyivät osoittamaan, ettei minkäänlaista etua aiheutunut. |
| --- | --- |

(145)

Komission mielestä decreto-lei-säädösten 393-B/98, 197/2002 ja 244/2003 mukainen toimenpide, joka koskee eläimistä saatavien sivutuotteiden keruuta, kuljetusta, käsittelyä ja hävittämistä, on teurastamoiden ja tuojien hyväksi myönnettyä valtiontukea ajanjaksolla, joka alkaa decreto-lei-säädöksen 393-B/98 voimaantulosta ja päättyy decreto-lei-säädöksellä 244/2003 käyttöön otetun siirtymäjärjestelmän soveltamisen päättymiseen. Poikkeuksena on vuosi 2003, jonka osalta Portugalin viranomaiset pystyivät osoittamaan, ettei minkäänlaista etua aiheutunut.

| (146) | Kasvattajien osalta komissio katsoo, että maksun käyttöönottoa edeltävältä ajalta toimenpide on 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvaa valtiontukea. |
| --- | --- |

(146)

Kasvattajien osalta komissio katsoo, että maksun käyttöönottoa edeltävältä ajalta toimenpide on 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvaa valtiontukea.

| (147) | Komissio toteaa, että palvelut tuottavat yritykset ovat saattaneet saada valtiontukea ajanjaksolla, joka alkaa decreto-lei-säädöksen 393-B/98 voimaantulosta ja päättyy decreto-lei-säädöksellä 244/2003 käyttöön otetun siirtymäjärjestelmän soveltamisen päättymiseen vuonna 2005. |
| --- | --- |

(147)

Komissio toteaa, että palvelut tuottavat yritykset ovat saattaneet saada valtiontukea ajanjaksolla, joka alkaa decreto-lei-säädöksen 393-B/98 voimaantulosta ja päättyy decreto-lei-säädöksellä 244/2003 käyttöön otetun siirtymäjärjestelmän soveltamisen päättymiseen vuonna 2005.

2.   TUEN SÄÄNTÖJENVASTAISUUS

| (148) | Komissio toteaa, ettei Portugali ilmoittanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti vuodesta 1999 lähtien myönnetyistä tukitoimenpiteistä eikä decreto-lei-säädöksissä 197/2002 ja 244/2003 säädetyistä järjestelmistä. Asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f kohdan määritelmän mukaan ’sääntöjenvastaisella tuella’ tarkoitetaan uusia tukia, jotka on otettu käyttöön perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan vastaisesti. |
| --- | --- |

(148)

Komissio toteaa, ettei Portugali ilmoittanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti vuodesta 1999 lähtien myönnetyistä tukitoimenpiteistä eikä decreto-lei-säädöksissä 197/2002 ja 244/2003 säädetyistä järjestelmistä. Asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f kohdan määritelmän mukaan ’sääntöjenvastaisella tuella’ tarkoitetaan uusia tukia, jotka on otettu käyttöön perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

| (149) | Koska Portugalin toteuttamiin toimenpiteisiin sisältyy valtiontuen piirteitä, kyseessä ovat uudet tuet, joista ei ole ilmoitettu komissiolle ja jotka ovat näin ollen SEUT-sopimuksen mukaisesti sääntöjenvastaisia. |
| --- | --- |

(149)

Koska Portugalin toteuttamiin toimenpiteisiin sisältyy valtiontuen piirteitä, kyseessä ovat uudet tuet, joista ei ole ilmoitettu komissiolle ja jotka ovat näin ollen SEUT-sopimuksen mukaisesti sääntöjenvastaisia.

| (150) | Mahdollisten tukien soveltuvuuden tutkiminen tapahtuu kahdessa vaiheessa: ensin komissio tutkii palvelut tuottaville yrityksille myönnettyjen tukien soveltumisen sisämarkkinoille ja toiseksi komissio tutkii teurastamoille ja leikkaamoille, tuojille ja alan yhteisön sisäisille toimijoille sekä kasvattajille mahdollisesti myönnettyjen tukien soveltumisen sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(150)

Mahdollisten tukien soveltuvuuden tutkiminen tapahtuu kahdessa vaiheessa: ensin komissio tutkii palvelut tuottaville yrityksille myönnettyjen tukien soveltumisen sisämarkkinoille ja toiseksi komissio tutkii teurastamoille ja leikkaamoille, tuojille ja alan yhteisön sisäisille toimijoille sekä kasvattajille mahdollisesti myönnettyjen tukien soveltumisen sisämarkkinoille.

| (151) | Kyseiset tuet on rahoitettu vuodesta 2002 lähtien veroluonteisella maksulla, ja koska kyseinen rahoitus on olennainen osa tukitoimenpidettä, komission on tutkittava sekä rahoitetut toimet eli tuet että niiden rahoittaminen. Kuten unionin tuomioistuin on todennut, kun pakollisiin maksuihin perustuva tuen rahoitustapa on olennainen osa tukitoimenpidettä, komission on tukitoimenpidettä arvioidessaan otettava tuen rahoitustapa välttämättä huomioon (45). Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 135 kappaleessa osoitettiin, tuen rahoitustavan on katsottava olevan olennainen osa tukitoimenpidettä. |
| --- | --- |

(151)

Kyseiset tuet on rahoitettu vuodesta 2002 lähtien veroluonteisella maksulla, ja koska kyseinen rahoitus on olennainen osa tukitoimenpidettä, komission on tutkittava sekä rahoitetut toimet eli tuet että niiden rahoittaminen. Kuten unionin tuomioistuin on todennut, kun pakollisiin maksuihin perustuva tuen rahoitustapa on olennainen osa tukitoimenpidettä, komission on tukitoimenpidettä arvioidessaan otettava tuen rahoitustapa välttämättä huomioon (45). Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 135 kappaleessa osoitettiin, tuen rahoitustavan on katsottava olevan olennainen osa tukitoimenpidettä.

3.   TUEN SISÄMARKKINOILLE SOVELTUMISEN TUTKIMINEN

3.1   ARVIOINTI ILMOITTAMATTOMIIN TUKIIN SOVELLETTAVIEN MÄÄRÄYSTEN PERUSTEELLA

3.1.1   
  Palvelut tuottaville yrityksille myönnetty tuki

a)   Tuen soveltuminen sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaisesti

| (152) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätystä kiellosta voidaan poiketa. |
| --- | --- |

(152)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätystä kiellosta voidaan poiketa.

| (153) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella julkisista palveluista maksettavat korvaukset eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos ne täyttävät tietyt edellytykset (katso tämän päätöksen johdanto-osan 89 kappale). Jos julkisista palveluista maksettavat korvaukset eivät kuitenkaan täytä näitä edellytyksiä ja jos SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan yleisesti sovellettavien edellytysten katsotaan täyttyvän, kyseiset korvaukset ovat valtiontukea, jonka voidaan kuitenkin todeta soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen nojalla SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa määrätyn mukaisesti, jos ne ovat välttämättömiä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen hoitamisen kannalta eivätkä vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka olisi ristiriidassa unionin etujen kanssa. Komissio täsmensi edellytyksiä, joiden on täytyttävä tämän tasapainon toteutumiseksi. Komissio täsmensi jo vuonna 2001 antamassaan ”Yleishyödylliset palvelut Euroopassa” -koskevassa tiedonannossa (46), että on varmistettava, että EY:n perustamissopimuksen määräyksiä koskevat rajoitukset ja erityisesti kilpailua ja sisämarkkinoiden vapautta koskevat rajoitukset eivät ole suuremmat kuin mitä tarvitaan yleishyödyllisen tehtävän täyttämisen varmistamiseksi. Tämä merkitsee erityisesti sitä, ettei korvaus saa ylittää kyseiselle yritykselle uskotusta tehtävästä aiheutuvia nettomääräisiä lisäkustannuksia. Komissio täsmensi näitä edellytyksiä jälkikäteen myös ”julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön puitteissa” (47) ja 86 artiklan 2 kohdan soveltamisesta 28 päivänä marraskuuta 2005 tekemässään päätöksessä (48). Korvauksen laskemisen osalta komissio täsmensi, ettei korvauksen määrä saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, kun otetaan huomioon tähän liittyvät tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen tuotto. Kohtuullisessa tuotossa voidaan ottaa huomioon muun muassa kokonaan tai osittain tuottavuuden kasvu, jonka asianomaiset yritykset ovat saavuttaneet sovitussa rajoitetussa ajassa heikentämättä valtion kyseisen yrityksen tehtäväksi antamien palvelujen laatutasoa. |
| --- | --- |

(153)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella julkisista palveluista maksettavat korvaukset eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos ne täyttävät tietyt edellytykset (katso tämän päätöksen johdanto-osan 89 kappale). Jos julkisista palveluista maksettavat korvaukset eivät kuitenkaan täytä näitä edellytyksiä ja jos SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan yleisesti sovellettavien edellytysten katsotaan täyttyvän, kyseiset korvaukset ovat valtiontukea, jonka voidaan kuitenkin todeta soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen nojalla SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa määrätyn mukaisesti, jos ne ovat välttämättömiä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen hoitamisen kannalta eivätkä vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka olisi ristiriidassa unionin etujen kanssa. Komissio täsmensi edellytyksiä, joiden on täytyttävä tämän tasapainon toteutumiseksi. Komissio täsmensi jo vuonna 2001 antamassaan ”Yleishyödylliset palvelut Euroopassa” -koskevassa tiedonannossa (46), että on varmistettava, että EY:n perustamissopimuksen määräyksiä koskevat rajoitukset ja erityisesti kilpailua ja sisämarkkinoiden vapautta koskevat rajoitukset eivät ole suuremmat kuin mitä tarvitaan yleishyödyllisen tehtävän täyttämisen varmistamiseksi. Tämä merkitsee erityisesti sitä, ettei korvaus saa ylittää kyseiselle yritykselle uskotusta tehtävästä aiheutuvia nettomääräisiä lisäkustannuksia. Komissio täsmensi näitä edellytyksiä jälkikäteen myös ”julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön puitteissa” (47) ja 86 artiklan 2 kohdan soveltamisesta 28 päivänä marraskuuta 2005 tekemässään päätöksessä (48). Korvauksen laskemisen osalta komissio täsmensi, ettei korvauksen määrä saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, kun otetaan huomioon tähän liittyvät tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen tuotto. Kohtuullisessa tuotossa voidaan ottaa huomioon muun muassa kokonaan tai osittain tuottavuuden kasvu, jonka asianomaiset yritykset ovat saavuttaneet sovitussa rajoitetussa ajassa heikentämättä valtion kyseisen yrityksen tehtäväksi antamien palvelujen laatutasoa.

| (154) | ”Julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden” 18 kohdassa täsmennetään vielä, että kohtuullisella tuotolla on katsottava tarkoitettavan omalle pääomalle saatavaa tuottoa, jossa otetaan huomioon riski, jonka valtion osallistuminen aiheuttaa yritykselle erityisesti silloin, kun valtio myöntää yritykselle yksin- tai erityisoikeuksia, tai vastaavasti tämän riskin puuttuminen. Tämä tuotto ei yleensä saa ylittää kulloisellakin alalla viime vuosina saatua keskimääräistä tuottoa. Aloilla, joilla ei toimi muita yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottavaan yritykseen verrattavissa olevia yrityksiä, vertailukohdaksi voidaan ottaa muissa jäsenvaltioissa tai tarvittaessa muilla aloilla toimivia yrityksiä sillä edellytyksellä, että kunkin alan erityispiirteet otetaan huomioon. Jäsenvaltiot voivat kohtuullisen tuoton määrää määrittäessään ottaa käyttöön kannustinperusteita, jotka voivat liittyä esimerkiksi tuotetun palvelun laatuun ja tuotannon tehokkuuden kasvuun. |
| --- | --- |

(154)

”Julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden” 18 kohdassa täsmennetään vielä, että kohtuullisella tuotolla on katsottava tarkoitettavan omalle pääomalle saatavaa tuottoa, jossa otetaan huomioon riski, jonka valtion osallistuminen aiheuttaa yritykselle erityisesti silloin, kun valtio myöntää yritykselle yksin- tai erityisoikeuksia, tai vastaavasti tämän riskin puuttuminen. Tämä tuotto ei yleensä saa ylittää kulloisellakin alalla viime vuosina saatua keskimääräistä tuottoa. Aloilla, joilla ei toimi muita yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottavaan yritykseen verrattavissa olevia yrityksiä, vertailukohdaksi voidaan ottaa muissa jäsenvaltioissa tai tarvittaessa muilla aloilla toimivia yrityksiä sillä edellytyksellä, että kunkin alan erityispiirteet otetaan huomioon. Jäsenvaltiot voivat kohtuullisen tuoton määrää määrittäessään ottaa käyttöön kannustinperusteita, jotka voivat liittyä esimerkiksi tuotetun palvelun laatuun ja tuotannon tehokkuuden kasvuun.

| (155) | Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 99 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa todettiin, komissio ei pysty toteamaan Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen perusteella, että korvausta laskettaessa olisi otettu huomioon kohtuullinen tuotto, joka ei ylitä alan keskimääräistä tuottoa. Komission yksiköt pyysivät useita kertoja Portugalin viranomaisia toimittamaan tarvittavat tiedot voidakseen arvioida, täyttyvätkö yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen muodossa myönnettävää valtiontukea koskevan poikkeuksen edellytykset tarkastelun kohteena olevassa tapauksessa. Portugalin viranomaisten toimittamissa tiedoissa ei tehty minkäänlaista vertailua muihin yrityksiin kyseessä olevan alan keskimääräisen tuoton määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(155)

Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 99 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa todettiin, komissio ei pysty toteamaan Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen perusteella, että korvausta laskettaessa olisi otettu huomioon kohtuullinen tuotto, joka ei ylitä alan keskimääräistä tuottoa. Komission yksiköt pyysivät useita kertoja Portugalin viranomaisia toimittamaan tarvittavat tiedot voidakseen arvioida, täyttyvätkö yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen muodossa myönnettävää valtiontukea koskevan poikkeuksen edellytykset tarkastelun kohteena olevassa tapauksessa. Portugalin viranomaisten toimittamissa tiedoissa ei tehty minkäänlaista vertailua muihin yrityksiin kyseessä olevan alan keskimääräisen tuoton määrittämiseksi.

| (156) | Komissio ei siis voi todeta, että palveluntuottajille myönnetyt tuet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(156)

Komissio ei siis voi todeta, että palveluntuottajille myönnetyt tuet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla.

b)   Tuen soveltuminen sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti

| (157) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tässä alakohdassa määrätyn poikkeuksen piiriin kuuluakseen tuen on edistettävä kyseessä olevan alan kehitystä. |
| --- | --- |

(157)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tässä alakohdassa määrätyn poikkeuksen piiriin kuuluakseen tuen on edistettävä kyseessä olevan alan kehitystä.

| (158) | Tarkasteltavana olevassa asiassa Portugalin viranomaiset ilmoittivat vastanneensa kaikista nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuneista kustannuksista vuodesta 1999 lähtien. Lokakuusta 2002 lähtien nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuneet kustannukset on rahoitettu maksuilla, jotka on peritty teurastamoilta, luullisen naudan- ja sianlihan tuojilta ja yhteisön sisäisiltä toimijoilta eli luullisen naudan- ja sianlihan alan toimijoilta tai tällaisen lihan vastaanottajilta, mikäli nämä eivät hoida kyseisiä toimia itse. |
| --- | --- |

(158)

Tarkasteltavana olevassa asiassa Portugalin viranomaiset ilmoittivat vastanneensa kaikista nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuneista kustannuksista vuodesta 1999 lähtien. Lokakuusta 2002 lähtien nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuneet kustannukset on rahoitettu maksuilla, jotka on peritty teurastamoilta, luullisen naudan- ja sianlihan tuojilta ja yhteisön sisäisiltä toimijoilta eli luullisen naudan- ja sianlihan alan toimijoilta tai tällaisen lihan vastaanottajilta, mikäli nämä eivät hoida kyseisiä toimia itse.

| (159) | Vuosiksi 2000–2006 ”maatalousalan valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen” (jäljempänä ’maatalouden suuntaviivat’) (49) 23.3 kohdan sekä ”valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun komission ilmoituksen” (50) mukaisesti asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f kohdassa tarkoitettu sääntöjenvastainen tuki on arvioitava tuen myöntämishetkellä voimassa olevien säännösten ja suuntaviivojen mukaisesti. Komissio antoi vuonna 2002 ”TSE-testien, kuolleiden eläinten ja teurasjätteiden vuoksi myönnettäviä valtiontukia koskevat yhteisön suuntaviivat”. Näitä suuntaviivoja sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 200331 päivään joulukuuta 2006 (51). Viimeksi mainittujen suuntaviivojen 44 kohtaan sisältyy erityisesti teurasjätteiden tapauksessa sovellettava poikkeus siitä periaatteesta, että sääntöjenvastainen tuki arvioidaan tuen myöntämishetkellä voimassa olevien sääntöjen ja suuntaviivojen mukaisesti. Suuntaviivojen 47 kohdan mukaan komissio soveltaa teurasjätteille vuoden 2002 loppuun mennessä myönnettyihin sääntöjenvastaisiin tukiin maatalouden suuntaviivojen 11.4 kohtaan perustuvia periaatteita. Näin ollen TSE:tä koskevien suuntaviivojen 47 kohta on asianmukainen oikeusperusta vuodesta 1999 lähtien myönnettyjen tukien arvioimista varten. |
| --- | --- |

(159)

Vuosiksi 2000–2006 ”maatalousalan valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen” (jäljempänä ’maatalouden suuntaviivat’) (49) 23.3 kohdan sekä ”valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun komission ilmoituksen” (50) mukaisesti asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f kohdassa tarkoitettu sääntöjenvastainen tuki on arvioitava tuen myöntämishetkellä voimassa olevien säännösten ja suuntaviivojen mukaisesti. Komissio antoi vuonna 2002 ”TSE-testien, kuolleiden eläinten ja teurasjätteiden vuoksi myönnettäviä valtiontukia koskevat yhteisön suuntaviivat”. Näitä suuntaviivoja sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 200331 päivään joulukuuta 2006 (51). Viimeksi mainittujen suuntaviivojen 44 kohtaan sisältyy erityisesti teurasjätteiden tapauksessa sovellettava poikkeus siitä periaatteesta, että sääntöjenvastainen tuki arvioidaan tuen myöntämishetkellä voimassa olevien sääntöjen ja suuntaviivojen mukaisesti. Suuntaviivojen 47 kohdan mukaan komissio soveltaa teurasjätteille vuoden 2002 loppuun mennessä myönnettyihin sääntöjenvastaisiin tukiin maatalouden suuntaviivojen 11.4 kohtaan perustuvia periaatteita. Näin ollen TSE:tä koskevien suuntaviivojen 47 kohta on asianmukainen oikeusperusta vuodesta 1999 lähtien myönnettyjen tukien arvioimista varten.

| (160) | Vuosiksi 2007–2013 annettujen ”maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevien suuntaviivojen” 194 kohdan c alakohdan mukaisesti näiden suuntaviivojen tultua voimaan 1 päivänä tammikuuta 2007 komissio lopettaa TSE:tä koskevien suuntaviivojen soveltamisen, lukuun ottamatta mainittujen suuntaviivojen 43 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa tarkoitettuja ennen 1 päivää tammikuuta 2007 myönnettyjä sääntöjenvastaisia tukia. Näin ollen TSE:tä koskevien suuntaviivojen 47 kohtaa sovelletaan edelleen teurasjätteeseen liittyviin sääntöjenvastaisiin tukiin 1 päivästä tammikuuta 2003. |
| --- | --- |

(160)

Vuosiksi 2007–2013 annettujen ”maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevien suuntaviivojen” 194 kohdan c alakohdan mukaisesti näiden suuntaviivojen tultua voimaan 1 päivänä tammikuuta 2007 komissio lopettaa TSE:tä koskevien suuntaviivojen soveltamisen, lukuun ottamatta mainittujen suuntaviivojen 43 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa tarkoitettuja ennen 1 päivää tammikuuta 2007 myönnettyjä sääntöjenvastaisia tukia. Näin ollen TSE:tä koskevien suuntaviivojen 47 kohtaa sovelletaan edelleen teurasjätteeseen liittyviin sääntöjenvastaisiin tukiin 1 päivästä tammikuuta 2003.

| (161) | TSE:tä koskevien suuntaviivojen 47 kohdassa on lueteltu teurasjätettä koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(161)

TSE:tä koskevien suuntaviivojen 47 kohdassa on lueteltu teurasjätettä koskevia säännöksiä.

| (162) | TSE:tä koskevien suuntaviivojen 47 kohdan mukaan komissio on tehnyt vuoden 2001 tammikuusta alkaen yksittäisiä päätöksiä teurasjätteelle myönnettävän valtiontuen osalta ja sallinut valtiontuen enintään 100 prosenttiin asti erikseen määritellyn riskiaineksen, lihaluujauhon ja tällaisia tuotteita sisältävän rehun hävittämiskustannuksista, kun tällaiset ainekset ja rehu on ollut hävitettävä uuden TSE:tä koskevan yhteisön lainsäädännön vuoksi. Nämä päätökset ovat perustuneet erityisesti maatalouden suuntaviivojen 11.4 kohtaan, ja niissä on otettu huomioon tukien lyhytkestoisuus ja tarve noudattaa saastuttaja maksaa -periaatetta pitkällä aikavälillä. Komissio on hyväksynyt poikkeuksellisesti tällaisen valtiontuen myöntämisen myös muille kuin elävien eläinten tuotantoalan toimijoille, kuten teurastamoille. Komissio soveltaa samoja periaatteita ennen vuoden 2002 päättymistä sääntöjenvastaisesti myönnettyyn tukeen, jonka tarkoituksena on korvata uudesta TSE:hen liittyvästä yhteisön lainsäädännöstä johtuvat vastaavat kustannukset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön lainsäädännön muiden säännösten noudattamista. |
| --- | --- |

(162)

TSE:tä koskevien suuntaviivojen 47 kohdan mukaan komissio on tehnyt vuoden 2001 tammikuusta alkaen yksittäisiä päätöksiä teurasjätteelle myönnettävän valtiontuen osalta ja sallinut valtiontuen enintään 100 prosenttiin asti erikseen määritellyn riskiaineksen, lihaluujauhon ja tällaisia tuotteita sisältävän rehun hävittämiskustannuksista, kun tällaiset ainekset ja rehu on ollut hävitettävä uuden TSE:tä koskevan yhteisön lainsäädännön vuoksi. Nämä päätökset ovat perustuneet erityisesti maatalouden suuntaviivojen 11.4 kohtaan, ja niissä on otettu huomioon tukien lyhytkestoisuus ja tarve noudattaa saastuttaja maksaa -periaatetta pitkällä aikavälillä. Komissio on hyväksynyt poikkeuksellisesti tällaisen valtiontuen myöntämisen myös muille kuin elävien eläinten tuotantoalan toimijoille, kuten teurastamoille. Komissio soveltaa samoja periaatteita ennen vuoden 2002 päättymistä sääntöjenvastaisesti myönnettyyn tukeen, jonka tarkoituksena on korvata uudesta TSE:hen liittyvästä yhteisön lainsäädännöstä johtuvat vastaavat kustannukset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön lainsäädännön muiden säännösten noudattamista.

| (163) | TSE:tä koskevien suuntaviivojen 47 kohdan mukaan komissio on hyväksynyt poikkeuksellisesti tällaisen valtiontuen myöntämisen myös muille kuin elävien eläinten tuotantoalan toimijoille, kuten teurastamoille. Komissio päätti sittemmin, että tämän poikkeuksen pitäisi kattaa muutkin yritykset, jotka hoitavat elävien eläinten tuotantoon läheisesti liittyviä tehtäviä, kuten eläimistä saatavia sivutuotteita käsittelevät yritykset. |
| --- | --- |

(163)

TSE:tä koskevien suuntaviivojen 47 kohdan mukaan komissio on hyväksynyt poikkeuksellisesti tällaisen valtiontuen myöntämisen myös muille kuin elävien eläinten tuotantoalan toimijoille, kuten teurastamoille. Komissio päätti sittemmin, että tämän poikkeuksen pitäisi kattaa muutkin yritykset, jotka hoitavat elävien eläinten tuotantoon läheisesti liittyviä tehtäviä, kuten eläimistä saatavia sivutuotteita käsittelevät yritykset.

| (164) | Maatalouden suuntaviivojen 11.4 kohdan perusteella komissio salli enintään 100-prosenttisen tuen terveystarkastuksista, testeistä ja muista seulontatoimista aiheutuneisiin tosiasiallisiin kustannuksiin; rokotteiden, lääkkeiden ja kasvinsuojeluaineiden hankintaan ja annosteluun sekä viljelmien tuhoamiskustannuksiin, jos






  — | on olemassa yhteisön, jäsenvaltion tai alueen tasolla toteutettava asianmukainen ohjelma, jonka tarkoituksena on kyseisen taudin ennaltaehkäisy, valvonta tai hävittäminen; |
| --- | --- | --- |

(164)

Maatalouden suuntaviivojen 11.4 kohdan perusteella komissio salli enintään 100-prosenttisen tuen terveystarkastuksista, testeistä ja muista seulontatoimista aiheutuneisiin tosiasiallisiin kustannuksiin; rokotteiden, lääkkeiden ja kasvinsuojeluaineiden hankintaan ja annosteluun sekä viljelmien tuhoamiskustannuksiin, jos

—

on olemassa yhteisön, jäsenvaltion tai alueen tasolla toteutettava asianmukainen ohjelma, jonka tarkoituksena on kyseisen taudin ennaltaehkäisy, valvonta tai hävittäminen;

| — | taudit aiheuttavat huolta viranomaisille; |
| --- | --- |

—

taudit aiheuttavat huolta viranomaisille;

| — | tukitoimenpiteiden tavoitteina on ennaltaehkäisy ja/tai korvauksen maksaminen; |
| --- | --- |

—

tukitoimenpiteiden tavoitteina on ennaltaehkäisy ja/tai korvauksen maksaminen;

| — | tuet ovat yhteisön eläinlääkintää ja kasvinsuojelua koskevan lainsäädännön mukaisia. |
| --- | --- |

—

tuet ovat yhteisön eläinlääkintää ja kasvinsuojelua koskevan lainsäädännön mukaisia.

| (165) | TSE:tä koskevien suuntaviivojen 47 kohdan mukaan näitä periaatteita sovelletaan yhdenvertaisesti. |
| --- | --- |

(165)

TSE:tä koskevien suuntaviivojen 47 kohdan mukaan näitä periaatteita sovelletaan yhdenvertaisesti.

| (166) | Naudan spongiforminen enkefalopatia on tarttuva tauti, joka uhkaa kansanterveyttä. Kyseessä on eläintauti, jonka primaaritautipesäkkeestä on ilmoitettava suoraan komissiolle ja muille jäsenvaltioille (52). Tukitoimenpiteen tavoitteena oli taata, että keruuseen, kuljetukseen, käsittelyyn ja hävittämiseen liittyvät tarvittavat ennaltaehkäisevät toimenpiteet toteutettiin liha-alalla vuosina 1999–2005 voimassa olleen eläinlääkintää koskevan lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(166)

Naudan spongiforminen enkefalopatia on tarttuva tauti, joka uhkaa kansanterveyttä. Kyseessä on eläintauti, jonka primaaritautipesäkkeestä on ilmoitettava suoraan komissiolle ja muille jäsenvaltioille (52). Tukitoimenpiteen tavoitteena oli taata, että keruuseen, kuljetukseen, käsittelyyn ja hävittämiseen liittyvät tarvittavat ennaltaehkäisevät toimenpiteet toteutettiin liha-alalla vuosina 1999–2005 voimassa olleen eläinlääkintää koskevan lainsäädännön mukaisesti.

| (167) | Komissio huomauttaa tältä osin, että Portugali ilmoitti kantaneensa kaikki nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuneet kustannukset vuodesta 1999 vuoden 2002 loppuun niiden kiireellisten toimenpiteiden yhteydessä, jotka komissio hyväksyi päätöksessä 98/653/EY, jolla kielletään nisäkkäistä peräisin olevan lihajauhon, luujauhon ja lihaluujauhon vienti. Komissio huomauttaa samoin, että Portugalia koskenut lihan vientikielto kumottiin vasta neuvoston asetuksella (EY) N:o 1993/2004. |
| --- | --- |

(167)

Komissio huomauttaa tältä osin, että Portugali ilmoitti kantaneensa kaikki nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruusta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuneet kustannukset vuodesta 1999 vuoden 2002 loppuun niiden kiireellisten toimenpiteiden yhteydessä, jotka komissio hyväksyi päätöksessä 98/653/EY, jolla kielletään nisäkkäistä peräisin olevan lihajauhon, luujauhon ja lihaluujauhon vienti. Komissio huomauttaa samoin, että Portugalia koskenut lihan vientikielto kumottiin vasta neuvoston asetuksella (EY) N:o 1993/2004.

| (168) | Komissio toteaa lisäksi, että yritykset valittiin ja niille maksettiin palkkio markkinaperiaatteiden mukaisesti ja syrjimättä, kuten TSE:tä koskevien suuntaviivojen 33 ja 34 kohdassa edellytetään (katso tämän päätöksen johdanto-osan 21 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Kun otetaan huomioon toteutettavien toimenpiteiden kiireellisyys, komissio pystyy nyt tarkasteltavana olevassa asiassa hyväksymään sen, että Portugalin viranomaiset valitsivat palveluntuottajat julkista tarjouskilpailua järjestämättä 8 päivänä kesäkuuta 1999 annetun decreto-lei-säädöksen 197/99 mukaisesti, joka on Portugalin viranomaisten antamien tietojen mukaan direktiivin 97/52/EY kansallinen täytäntöönpanosäädös (katso tämän päätöksen johdanto-osan 24 kappale). |
| --- | --- |

(168)

Komissio toteaa lisäksi, että yritykset valittiin ja niille maksettiin palkkio markkinaperiaatteiden mukaisesti ja syrjimättä, kuten TSE:tä koskevien suuntaviivojen 33 ja 34 kohdassa edellytetään (katso tämän päätöksen johdanto-osan 21 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Kun otetaan huomioon toteutettavien toimenpiteiden kiireellisyys, komissio pystyy nyt tarkasteltavana olevassa asiassa hyväksymään sen, että Portugalin viranomaiset valitsivat palveluntuottajat julkista tarjouskilpailua järjestämättä 8 päivänä kesäkuuta 1999 annetun decreto-lei-säädöksen 197/99 mukaisesti, joka on Portugalin viranomaisten antamien tietojen mukaan direktiivin 97/52/EY kansallinen täytäntöönpanosäädös (katso tämän päätöksen johdanto-osan 24 kappale).

| (169) | Portugalin viranomaiset ilmoittivat, että decreto-lei-säädös 197/2002 annettiin, jotta Portugali voisi noudattaa päätökseen 2000/766/EY liittyviä velvoitteitaan saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti (katso tämän päätöksen johdanto-osan 65 ja 66 kappale). Portugalin viranomaiset vahvistivat, etteivät yritykset ole voineet käyttää varojaan muuhun mahdolliseen toimintaan, koska eläimistä saatavien sivutuotteiden keruu, kuljetus, käsittely ja hävittäminen ovat tosiasiallisesti kyseisten yritysten ainoaa toimintaa. |
| --- | --- |

(169)

Portugalin viranomaiset ilmoittivat, että decreto-lei-säädös 197/2002 annettiin, jotta Portugali voisi noudattaa päätökseen 2000/766/EY liittyviä velvoitteitaan saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti (katso tämän päätöksen johdanto-osan 65 ja 66 kappale). Portugalin viranomaiset vahvistivat, etteivät yritykset ole voineet käyttää varojaan muuhun mahdolliseen toimintaan, koska eläimistä saatavien sivutuotteiden keruu, kuljetus, käsittely ja hävittäminen ovat tosiasiallisesti kyseisten yritysten ainoaa toimintaa.

| (170) | Komissio katsoo samoin, että vastuu palvelusta ja sen rahoittamisesta siirrettiin toimijoille siirtymävaiheen jälkeen decreto-lei-säädöksellä 244/2003 käyttöön otetussa järjestelmässä. |
| --- | --- |

(170)

Komissio katsoo samoin, että vastuu palvelusta ja sen rahoittamisesta siirrettiin toimijoille siirtymävaiheen jälkeen decreto-lei-säädöksellä 244/2003 käyttöön otetussa järjestelmässä.

| (171) | Vuosina 1999–2004 vallinneiden erityisten olosuhteiden ja BSE:n leviämisriskistä aiheutuneen hätätilanteen vuoksi sekä siksi, että decreto-lei-säädöksellä 244/2003 käyttöön otetussa järjestelmässä vastuu palveluista ja niiden rahoituksesta siirrettiin vähitellen alan toimijoille, komission mielestä tuen voidaan katsoa olevan lyhytaikaista ja noudattavan saastuttaja maksaa -periaatetta pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(171)

Vuosina 1999–2004 vallinneiden erityisten olosuhteiden ja BSE:n leviämisriskistä aiheutuneen hätätilanteen vuoksi sekä siksi, että decreto-lei-säädöksellä 244/2003 käyttöön otetussa järjestelmässä vastuu palveluista ja niiden rahoituksesta siirrettiin vähitellen alan toimijoille, komission mielestä tuen voidaan katsoa olevan lyhytaikaista ja noudattavan saastuttaja maksaa -periaatetta pitkällä aikavälillä.

| (172) | Komissio voi näin ollen todeta, että käytettävissä olevien tietojen perusteella vuodesta 1999 vuoden 2002 loppuun myönnettyyn tukeen voidaan soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta. |
| --- | --- |

(172)

Komissio voi näin ollen todeta, että käytettävissä olevien tietojen perusteella vuodesta 1999 vuoden 2002 loppuun myönnettyyn tukeen voidaan soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta.

| (173) | Vuodesta 2003 marraskuuhun 2005 myönnetyn tuen osalta komissio katsoo, että vuoden 2004 loppuun asti kestänyt hätätilanne sekä se, että decreto-lei-säädöksen mukaisessa järjestelmässä vastuu palveluista ja niiden rahoituksesta siirtyi vähitellen edellä esitetyllä tavalla, tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoilla ja olevan TSE:tä koskevien suuntaviivojen 47 kohdan mukaista, koska se vastaa saatujen palvelujen todellisia kustannuksia. |
| --- | --- |

(173)

Vuodesta 2003 marraskuuhun 2005 myönnetyn tuen osalta komissio katsoo, että vuoden 2004 loppuun asti kestänyt hätätilanne sekä se, että decreto-lei-säädöksen mukaisessa järjestelmässä vastuu palveluista ja niiden rahoituksesta siirtyi vähitellen edellä esitetyllä tavalla, tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoilla ja olevan TSE:tä koskevien suuntaviivojen 47 kohdan mukaista, koska se vastaa saatujen palvelujen todellisia kustannuksia.

| (174) | Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 100 kappaleessa todettiin, Portugalin viranomaiset osoittivat, että tuki vastasi palvelut tuottavien yritysten palveluista aiheutuvia todellisia kustannuksia vuodesta 1999 vuoteen 2005. |
| --- | --- |

(174)

Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 100 kappaleessa todettiin, Portugalin viranomaiset osoittivat, että tuki vastasi palvelut tuottavien yritysten palveluista aiheutuvia todellisia kustannuksia vuodesta 1999 vuoteen 2005.

| (175) | Näin ollen komissio toteaa käytettävissä olevien tietojen perusteella, että vuodesta 2003 marraskuuhun 2005 palveluntuottajille myönnettyihin tukiin voidaan soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta. |
| --- | --- |

(175)

Näin ollen komissio toteaa käytettävissä olevien tietojen perusteella, että vuodesta 2003 marraskuuhun 2005 palveluntuottajille myönnettyihin tukiin voidaan soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta.

3.1.2   
  Teurastamoille ja leikkaamoille, tuojille ja alan yhteisön sisäisille toimijoille sekä kasvattajille myönnetty tuki

| (176) | Kuten komissio totesi tämän päätöksen johdanto-osan 166 kappaleessa, BSE:n leviämisriski sai Portugalissa aikaan vuosina 1999–2004 erityiset olosuhteet ja hätätilanteen. Tämän poikkeuksellisen tilanteen vuoksi ja kun otetaan huomioon, että decreto-lei-säädöksen 244/2003 mukaisessa järjestelmässä vastuu palveluista ja niiden rahoittamisesta siirrettiin vähitellen alan toimijoille, komission mielestä tuen voidaan katsoa olevan lyhytaikaista ja noudattavan saastuttaja maksaa -periaatetta pitkällä aikavälillä. Aiemman käytäntönsä mukaisesti komissio katsoo lisäksi, että tukea voitiin myöntää tarkasteltavana olevassa asiassa TSE:tä koskevien suuntaviivojen 47 kohdan nojalla poikkeuksellisesti alan muille toimijoille, erityisesti teurastamoille ja leikkaamoille sekä tuojille ja alan yhteisön sisäisille toimijoille. |
| --- | --- |

(176)

Kuten komissio totesi tämän päätöksen johdanto-osan 166 kappaleessa, BSE:n leviämisriski sai Portugalissa aikaan vuosina 1999–2004 erityiset olosuhteet ja hätätilanteen. Tämän poikkeuksellisen tilanteen vuoksi ja kun otetaan huomioon, että decreto-lei-säädöksen 244/2003 mukaisessa järjestelmässä vastuu palveluista ja niiden rahoittamisesta siirrettiin vähitellen alan toimijoille, komission mielestä tuen voidaan katsoa olevan lyhytaikaista ja noudattavan saastuttaja maksaa -periaatetta pitkällä aikavälillä. Aiemman käytäntönsä mukaisesti komissio katsoo lisäksi, että tukea voitiin myöntää tarkasteltavana olevassa asiassa TSE:tä koskevien suuntaviivojen 47 kohdan nojalla poikkeuksellisesti alan muille toimijoille, erityisesti teurastamoille ja leikkaamoille sekä tuojille ja alan yhteisön sisäisille toimijoille.

| (177) | Kuten komissio totesi palvelut tuottavien yritysten osalta, tuki myönnettiin TSE:tä koskevien suuntaviivojen 47 kohdassa asetettujen periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(177)

Kuten komissio totesi palvelut tuottavien yritysten osalta, tuki myönnettiin TSE:tä koskevien suuntaviivojen 47 kohdassa asetettujen periaatteiden mukaisesti.

| (178) | Teurastamoiden ja leikkaamoiden sekä tuojien ja alan yhteisön sisäisten toimijoiden osalta komissio voi näin ollen todeta, että myönnettyyn tukeen voidaan soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta. |
| --- | --- |

(178)

Teurastamoiden ja leikkaamoiden sekä tuojien ja alan yhteisön sisäisten toimijoiden osalta komissio voi näin ollen todeta, että myönnettyyn tukeen voidaan soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta.

| (179) | Komissio toteaa myös kasvattajien osalta, että kun otetaan huomioon tämän päätöksen johdanto-osan 160 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyt huomautukset, tuki myönnettiin TSE:tä koskevien suuntaviivojen 47 kohdassa määritettyjen periaatteiden mukaisesti ja siihen voidaan soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta. |
| --- | --- |

(179)

Komissio toteaa myös kasvattajien osalta, että kun otetaan huomioon tämän päätöksen johdanto-osan 160 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyt huomautukset, tuki myönnettiin TSE:tä koskevien suuntaviivojen 47 kohdassa määritettyjen periaatteiden mukaisesti ja siihen voidaan soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta.

3.2   TUEN RAHOITTAMINEN

| (180) | Lokakuusta 2002 lähtien, jolloin decreto-lei-säädös 197/2002 tuli voimaan, nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuvat kustannukset on katettu veroluonteisella maksulla, jota peritään teurastamoilta, luullisen naudan- ja sianlihan tuojilta ja yhteisön sisäisiltä toimijoilta eli luullisen naudan- ja sianlihan alan toimijoilta ja tällaisen lihan vastaanottajilta. |
| --- | --- |

(180)

Lokakuusta 2002 lähtien, jolloin decreto-lei-säädös 197/2002 tuli voimaan, nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuvat kustannukset on katettu veroluonteisella maksulla, jota peritään teurastamoilta, luullisen naudan- ja sianlihan tuojilta ja yhteisön sisäisiltä toimijoilta eli luullisen naudan- ja sianlihan alan toimijoilta ja tällaisen lihan vastaanottajilta.

| (181) | Komissio katsoo yleensä unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti (53), että valtiontuen rahoittaminen pakollisin maksuin saattaa vaikuttaa tukeen suojaavasti siten, että suojaava vaikutus on laajempi kuin varsinaisella tuella. Kyseessä olevat maksut ovat tosiasiallisesti pakollisia maksuja. Saman oikeuskäytännön mukaisesti komissio katsoo, ettei tukea voida rahoittaa veroluonteisilla maksuilla, joita peritään yhtälailla muista jäsenvaltioista tuoduista tuotteista. |
| --- | --- |

(181)

Komissio katsoo yleensä unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti (53), että valtiontuen rahoittaminen pakollisin maksuin saattaa vaikuttaa tukeen suojaavasti siten, että suojaava vaikutus on laajempi kuin varsinaisella tuella. Kyseessä olevat maksut ovat tosiasiallisesti pakollisia maksuja. Saman oikeuskäytännön mukaisesti komissio katsoo, ettei tukea voida rahoittaa veroluonteisilla maksuilla, joita peritään yhtälailla muista jäsenvaltioista tuoduista tuotteista.

| (182) | Tämän oikeuskäytännön perusteella sekä siksi, että toimenpide on myönnetty valtion varoista, jolloin se katsotaan SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetuksi valtiontueksi, on varmistettava, voiko tuki olla luonteeltaan syrjivää ja näin ollen SEUT-sopimuksen 110 artiklan vastaista, koska kyseinen maksu oli maksettava myös muista jäsenvaltioista peräisin olevista tuotteista. |
| --- | --- |

(182)

Tämän oikeuskäytännön perusteella sekä siksi, että toimenpide on myönnetty valtion varoista, jolloin se katsotaan SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetuksi valtiontueksi, on varmistettava, voiko tuki olla luonteeltaan syrjivää ja näin ollen SEUT-sopimuksen 110 artiklan vastaista, koska kyseinen maksu oli maksettava myös muista jäsenvaltioista peräisin olevista tuotteista.

| (183) | Portugalin viranomaisten mukaan luullisen tuontilihan verotus oli perusteltua, koska luullisesta lihasta syntyy sivutuotteita, jotka hyötyvät keruu-, kuljetus-, käsittely- ja hävittämispalveluista, joten kyseiset tuontituotteet pystyivät hyötymään järjestelmästä samalla tavoin kuin kotimaiset tuotteet. |
| --- | --- |

(183)

Portugalin viranomaisten mukaan luullisen tuontilihan verotus oli perusteltua, koska luullisesta lihasta syntyy sivutuotteita, jotka hyötyvät keruu-, kuljetus-, käsittely- ja hävittämispalveluista, joten kyseiset tuontituotteet pystyivät hyötymään järjestelmästä samalla tavoin kuin kotimaiset tuotteet.

| (184) | Komission käytössä olevien tietojen mukaan maksut perittiin teurastamoilta ja ruhojen ruhon puolikkaiden ja muiden luullisten naudan- ja sianlihan palojen tuojilta (katso decreto-lei-säädöksen 197/2002 2 pykälän 2 momentti), ja maksuilla rahoitettiin nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruu, kuljetus, käsittely ja hävittäminen (decreto-lei-säädöksen 197/2002 1 pykälän 1 momentti). |
| --- | --- |

(184)

Komission käytössä olevien tietojen mukaan maksut perittiin teurastamoilta ja ruhojen ruhon puolikkaiden ja muiden luullisten naudan- ja sianlihan palojen tuojilta (katso decreto-lei-säädöksen 197/2002 2 pykälän 2 momentti), ja maksuilla rahoitettiin nisäkkäiden ja siipikarjan lihan sivutuotteiden keruu, kuljetus, käsittely ja hävittäminen (decreto-lei-säädöksen 197/2002 1 pykälän 1 momentti).

| (185) | Näiden tietojen perusteella komissio epäilee maksuvelvollisilta perittyjen maksujen ja niiden saamien palvelujen vastaavuutta. Komission mielestä on edelleen mahdollista, että järjestelmä saattaa olla syrjivä muista jäsenvaltioista tuotujen tuotteiden osalta, koska myös niistä perittiin maksua. |
| --- | --- |

(185)

Näiden tietojen perusteella komissio epäilee maksuvelvollisilta perittyjen maksujen ja niiden saamien palvelujen vastaavuutta. Komission mielestä on edelleen mahdollista, että järjestelmä saattaa olla syrjivä muista jäsenvaltioista tuotujen tuotteiden osalta, koska myös niistä perittiin maksua.

| (186) | Portugalin viranomaiset vakuuttivat jälkikäteen, että siipikarjanlihan sivutuotteiden keruuta, kuljetusta, käsittelyä ja hävittämistä ei rahoitettu teurastamoilta ja ruhojen, ruhon puolikkaiden ja muiden luullisten naudan- ja sianlihan palojen tuojilta perittävillä maksuilla vaan decreto-lei-säädöksen 197/2002 liitteen 1 mukaisesti niiltä siipikarjateurastamoilta, jotka eivät huolehtineet itse kaikkien siipikarjan teurastamisessa syntyvien sivutuotteiden keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä. Tuojat ja siipikarjan ruhojen alan toimijat oli vapautettu maksuista, koska valtaosasta tuoduista siipikarjan ruhoista ei syntynyt sivutuotteita. |
| --- | --- |

(186)

Portugalin viranomaiset vakuuttivat jälkikäteen, että siipikarjanlihan sivutuotteiden keruuta, kuljetusta, käsittelyä ja hävittämistä ei rahoitettu teurastamoilta ja ruhojen, ruhon puolikkaiden ja muiden luullisten naudan- ja sianlihan palojen tuojilta perittävillä maksuilla vaan decreto-lei-säädöksen 197/2002 liitteen 1 mukaisesti niiltä siipikarjateurastamoilta, jotka eivät huolehtineet itse kaikkien siipikarjan teurastamisessa syntyvien sivutuotteiden keruusta, kuljetuksesta, käsittelystä ja hävittämisestä. Tuojat ja siipikarjan ruhojen alan toimijat oli vapautettu maksuista, koska valtaosasta tuoduista siipikarjan ruhoista ei syntynyt sivutuotteita.

| (187) | Sitä vastoin tuojien ja ruhojen, ruhon puolikkaiden ja muiden luullisten naudan- ja sianlihan palojen alan toimijoiden osalta Portugalin viranomaiset perustelivat, että tuoduista luullisista lihanpaloista syntyi sivutuotteita. |
| --- | --- |

(187)

Sitä vastoin tuojien ja ruhojen, ruhon puolikkaiden ja muiden luullisten naudan- ja sianlihan palojen alan toimijoiden osalta Portugalin viranomaiset perustelivat, että tuoduista luullisista lihanpaloista syntyi sivutuotteita.

| (188) | Jo tietojen antamista koskevassa välipäätöksessä ja myös sen jälkeen menettelyn aloittaessaan komissio pyysi Portugalin viranomaisia vakuuttamaan, että tuontituotteet pystyivät hyötymään järjestelmästä samalla tavoin kuin kotimaiset tuotteet, ja osoittamaan lukumääräisin tiedoin, että tietyllä viiteajalla muista jäsenvaltioista peräisin olevista luullisista naudan- ja sianlihatuotteista perityt maksut vastasivat määrältään niiden palvelujen kustannuksia, joista yksin nämä tuotteet olivat hyötyneet (katso menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 37 kohdan h alakohta). |
| --- | --- |

(188)

Jo tietojen antamista koskevassa välipäätöksessä ja myös sen jälkeen menettelyn aloittaessaan komissio pyysi Portugalin viranomaisia vakuuttamaan, että tuontituotteet pystyivät hyötymään järjestelmästä samalla tavoin kuin kotimaiset tuotteet, ja osoittamaan lukumääräisin tiedoin, että tietyllä viiteajalla muista jäsenvaltioista peräisin olevista luullisista naudan- ja sianlihatuotteista perityt maksut vastasivat määrältään niiden palvelujen kustannuksia, joista yksin nämä tuotteet olivat hyötyneet (katso menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 37 kohdan h alakohta).

| (189) | Portugalin viranomaiset vakuuttivat, että tuodut luulliset lihanpalat hyötyivät samalla tavoin lihan sivutuotteiden keruu-, kuljetus-, käsittely- ja hävittämispalveluista kuin kotimaiset tuotteet, mutta ne eivät toimittaneet asiasta tarkkoja lukumääräisiä tietoja, jotka olisivat osoittaneet väitteet tosiksi. |
| --- | --- |

(189)

Portugalin viranomaiset vakuuttivat, että tuodut luulliset lihanpalat hyötyivät samalla tavoin lihan sivutuotteiden keruu-, kuljetus-, käsittely- ja hävittämispalveluista kuin kotimaiset tuotteet, mutta ne eivät toimittaneet asiasta tarkkoja lukumääräisiä tietoja, jotka olisivat osoittaneet väitteet tosiksi.

| (190) | Komissio ei pysty näin ollen toteamaan sille toimitettujen tietojen perusteella, että decreto-lei-säädöksellä 197/2002 käyttöönotettu, tuontituotteista peritty maksu vastasi rahamääräisesti palveluja, joista näistä tuotteista syntyvät sivutuotteet hyötyivät, ja että tuodut tuotteet pystyivät näin ollen hyötymään tuella rahoitetuista palveluista samalla tavoin kuin kotimaiset tuotteet. |
| --- | --- |

(190)

Komissio ei pysty näin ollen toteamaan sille toimitettujen tietojen perusteella, että decreto-lei-säädöksellä 197/2002 käyttöönotettu, tuontituotteista peritty maksu vastasi rahamääräisesti palveluja, joista näistä tuotteista syntyvät sivutuotteet hyötyivät, ja että tuodut tuotteet pystyivät näin ollen hyötymään tuella rahoitetuista palveluista samalla tavoin kuin kotimaiset tuotteet.

| (191) | Decreto-lei-säädöksen 244/2003 3 pykälän 2 momentin mukaisesti teurastamoilla, leikkaamoilla, hautomoilla ja munantuotantolaitoksilla oli velvollisuus maksaa decreto-lei-säädöksen 197/2002 liitteessä 1 vahvistetut maksut, lukuun ottamatta niitä toimijoita, jotka sovelsivat kyseisessä säädöksessä säädettyä vaihtoehtoista järjestelmää ja joiden oli maksettava 3 luokkaan kuuluvan aineksen hävittämissuunnitelman hyväksymiseen asti liitteessä 2 vahvistettuja maksuja. Niiden oli maksettava 1 ja 2 luokan aineksen osalta suunnitelman hyväksymiseen asti 0,35 euroa aineskiloa kohti (decreto-lei-säädöksen 244/2003 5 pykälän 1 momentti). |
| --- | --- |

(191)

Decreto-lei-säädöksen 244/2003 3 pykälän 2 momentin mukaisesti teurastamoilla, leikkaamoilla, hautomoilla ja munantuotantolaitoksilla oli velvollisuus maksaa decreto-lei-säädöksen 197/2002 liitteessä 1 vahvistetut maksut, lukuun ottamatta niitä toimijoita, jotka sovelsivat kyseisessä säädöksessä säädettyä vaihtoehtoista järjestelmää ja joiden oli maksettava 3 luokkaan kuuluvan aineksen hävittämissuunnitelman hyväksymiseen asti liitteessä 2 vahvistettuja maksuja. Niiden oli maksettava 1 ja 2 luokan aineksen osalta suunnitelman hyväksymiseen asti 0,35 euroa aineskiloa kohti (decreto-lei-säädöksen 244/2003 5 pykälän 1 momentti).

| (192) | Komissio pyysi Portugalin viranomaisia osoittamaan decreto-lei-säädöksellä 244/2003 maksujärjestelmään tehtyjen muutosten osalta, että tuodut tuotteet pystyivät hyötymään mainituista palveluista samalla tavoin kuin kotimaiset tuotteet. |
| --- | --- |

(192)

Komissio pyysi Portugalin viranomaisia osoittamaan decreto-lei-säädöksellä 244/2003 maksujärjestelmään tehtyjen muutosten osalta, että tuodut tuotteet pystyivät hyötymään mainituista palveluista samalla tavoin kuin kotimaiset tuotteet.

| (193) | Portugalin viranomaiset vahvistivat, että decreto-lei-säätöksellä 244/2003 käyttöön otettu maksu perustui tosiasiallisesti syntyviin sivutuotteisiin ja että tuodut tuotteet pystyivät hyötymään kyseisistä palveluista samalla tavoin. Komissio toteaa kuitenkin, etteivät Portugalin viranomaiset toimittaneet lukumääräisiä tietoja näiden väitteiden perusteeksi. |
| --- | --- |

(193)

Portugalin viranomaiset vahvistivat, että decreto-lei-säätöksellä 244/2003 käyttöön otettu maksu perustui tosiasiallisesti syntyviin sivutuotteisiin ja että tuodut tuotteet pystyivät hyötymään kyseisistä palveluista samalla tavoin. Komissio toteaa kuitenkin, etteivät Portugalin viranomaiset toimittaneet lukumääräisiä tietoja näiden väitteiden perusteeksi.

| (194) | Arviointiin tarvittavien tietojen puuttuessa komissio ei voi todeta, että decreto-lei-säätöksellä 244/2003 käyttöönotettu maksu oli asianmukainen ja vastasi määrältään palveluja, joista näistä tuoduista tuotteista syntyvät sivutuotteet pystyivät hyötymään, ja että tuodut tuotteet ovat näin ollen pystyneet hyötymään tuella rahoitetuista palveluista samalla tavoin kuin kotimaiset tuotteet. |
| --- | --- |

(194)

Arviointiin tarvittavien tietojen puuttuessa komissio ei voi todeta, että decreto-lei-säätöksellä 244/2003 käyttöönotettu maksu oli asianmukainen ja vastasi määrältään palveluja, joista näistä tuoduista tuotteista syntyvät sivutuotteet pystyivät hyötymään, ja että tuodut tuotteet ovat näin ollen pystyneet hyötymään tuella rahoitetuista palveluista samalla tavoin kuin kotimaiset tuotteet.

| (195) | Komissio katsoo, ettei decreto-lei-säädökseen 197/2002 sekä decreto-lei-säädöksen 244/2003 3 pykälän 2 momentilla ja 5 pykälän 2 momentilla perustettuun siirtymäjärjestelmään perustuva maksujärjestelmä ole SEUT-sopimuksen 110 artiklan mukainen, koska järjestelmä saattaa olla syrjivä niiden muista jäsenvaltioista tuotujen tuotteiden kannalta, joista peritään kyseistä maksua. |
| --- | --- |

(195)

Komissio katsoo, ettei decreto-lei-säädökseen 197/2002 sekä decreto-lei-säädöksen 244/2003 3 pykälän 2 momentilla ja 5 pykälän 2 momentilla perustettuun siirtymäjärjestelmään perustuva maksujärjestelmä ole SEUT-sopimuksen 110 artiklan mukainen, koska järjestelmä saattaa olla syrjivä niiden muista jäsenvaltioista tuotujen tuotteiden kannalta, joista peritään kyseistä maksua.

VI   PÄÄTELMÄT

| (196) | Komission mielestä on valitettavaa, että Portugali on myöntänyt sääntöjenvastaisesti tukea teurastamojätteen keruuta, kuljetusta, käsittelyä ja hävittämistä varten vastoin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. |
| --- | --- |

(196)

Komission mielestä on valitettavaa, että Portugali on myöntänyt sääntöjenvastaisesti tukea teurastamojätteen keruuta, kuljetusta, käsittelyä ja hävittämistä varten vastoin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa.

| (197) | Teurastamojätteen keruuta, kuljetusta, käsittelyä ja hävittämistä varten myönnetty tuki on sovellettavien yhteisön säännösten mukaista tuensaajien tasolla. Sitä vastoin tuen rahoittaminen decreto-lei-säädökseen 197/2002 sekä decreto-lei-säädöksen 244/2003 3 pykälän 2 momentilla ja 5 pykälän 2 momentilla perustettuun siirtymäjärjestelmään perustuvalla maksujärjestelmällä ei sovellu sisämarkkinoille, koska sillä saattaa olla syrjivä vaikutus muista jäsenvaltioista tuotuihin tuotteisiin, joista peritään kyseistä maksua. |
| --- | --- |

(197)

Teurastamojätteen keruuta, kuljetusta, käsittelyä ja hävittämistä varten myönnetty tuki on sovellettavien yhteisön säännösten mukaista tuensaajien tasolla. Sitä vastoin tuen rahoittaminen decreto-lei-säädökseen 197/2002 sekä decreto-lei-säädöksen 244/2003 3 pykälän 2 momentilla ja 5 pykälän 2 momentilla perustettuun siirtymäjärjestelmään perustuvalla maksujärjestelmällä ei sovellu sisämarkkinoille, koska sillä saattaa olla syrjivä vaikutus muista jäsenvaltioista tuotuihin tuotteisiin, joista peritään kyseistä maksua.

| (198) | Komission mielestä tässä tapauksessa on asianmukaista antaa ehdollinen päätös ja soveltaa näin asetuksen (EY) N:o 659/1999 7 artiklan 4 kohtaa, jonka mukaan komissio voi asettaa myönteiselle päätökselle ehtoja, joiden täytyttyä se voi katsoa tuen soveltuvan yhteismarkkinoille, sekä velvoitteita, joiden avulla se voi valvoa päätöksen noudattamista. |
| --- | --- |

(198)

Komission mielestä tässä tapauksessa on asianmukaista antaa ehdollinen päätös ja soveltaa näin asetuksen (EY) N:o 659/1999 7 artiklan 4 kohtaa, jonka mukaan komissio voi asettaa myönteiselle päätökselle ehtoja, joiden täytyttyä se voi katsoa tuen soveltuvan yhteismarkkinoille, sekä velvoitteita, joiden avulla se voi valvoa päätöksen noudattamista.

| (199) | SEUT-sopimuksen 110 artiklan rikkomisen korjaamiseksi ja tätä kautta mahdollisen syrjinnän poistamiseksi taannehtivasti Portugalin on palautettava muista jäsenvaltioista peräisin olevista tuotteista perittyjen maksujen osuus komission asettaman määräajan ja ehtojen mukaisesti. Kun rikkominen on korjattu, kyseisestä tuesta tulee perussopimuksen mukaista. |
| --- | --- |

(199)

SEUT-sopimuksen 110 artiklan rikkomisen korjaamiseksi ja tätä kautta mahdollisen syrjinnän poistamiseksi taannehtivasti Portugalin on palautettava muista jäsenvaltioista peräisin olevista tuotteista perittyjen maksujen osuus komission asettaman määräajan ja ehtojen mukaisesti. Kun rikkominen on korjattu, kyseisestä tuesta tulee perussopimuksen mukaista.

| (200) | Komissio asettaa palauttamista koskevat ehdot, jotka on täytettävä. Portugalin on siis palautettava maksun maksaneille henkilöille se osa maksuista, joka on peritty muista jäsenvaltioista peräisin olevista tuotteista ajanjaksolla, joka alkaa decreto-lei-säädöksen 197/2002 mukaisen maksun käyttöönotosta ja päättyy kyseisen maksun viimeiseen perimispäivään ennen decreto-lei-säädöksellä 244/2003 perustetun siirtymäjärjestelmän soveltamisen päättymistä. Portugalin on varmistettava tätä varten, että seuraavia edellytyksiä noudatetaan:






  — | jos maksun maksanut henkilö voi osoittaa, että maksu on peritty muista jäsenvaltioista tuoduista tuotteista, se voi vaatia palauttamaan sen osan maksusta saaduista tuloista, joka on tarkoitettu rahoittamaan yksin kotimaisia tuotteita hyödyttävää osaa tuesta. Palauttamispyyntö on jätettävä kansallisen lainsäädännön mukaisesti vahvistetussa määräajassa, jonka on oltava vähintään kuusi kuukautta tämän päätöksen julkaisemisesta; |
| --- | --- | --- |

(200)

Komissio asettaa palauttamista koskevat ehdot, jotka on täytettävä. Portugalin on siis palautettava maksun maksaneille henkilöille se osa maksuista, joka on peritty muista jäsenvaltioista peräisin olevista tuotteista ajanjaksolla, joka alkaa decreto-lei-säädöksen 197/2002 mukaisen maksun käyttöönotosta ja päättyy kyseisen maksun viimeiseen perimispäivään ennen decreto-lei-säädöksellä 244/2003 perustetun siirtymäjärjestelmän soveltamisen päättymistä. Portugalin on varmistettava tätä varten, että seuraavia edellytyksiä noudatetaan:

—

jos maksun maksanut henkilö voi osoittaa, että maksu on peritty muista jäsenvaltioista tuoduista tuotteista, se voi vaatia palauttamaan sen osan maksusta saaduista tuloista, joka on tarkoitettu rahoittamaan yksin kotimaisia tuotteita hyödyttävää osaa tuesta. Palauttamispyyntö on jätettävä kansallisen lainsäädännön mukaisesti vahvistetussa määräajassa, jonka on oltava vähintään kuusi kuukautta tämän päätöksen julkaisemisesta;

| — | Portugalin on luovuttava mahdollisesti syrjivästä toimenpiteestä, joka kohdistuu tuontituotteisiin. Tätä varten Portugalin on tarkistettava tietyllä viitejaksolla, että kotimaisilta tuotteilta kyseisinä maksuina perittävä kokonaismäärä vastaa rahamääräisesti niitä etuja, joista yksin nämä tuotteet hyötyvät; |
| --- | --- |

—

Portugalin on luovuttava mahdollisesti syrjivästä toimenpiteestä, joka kohdistuu tuontituotteisiin. Tätä varten Portugalin on tarkistettava tietyllä viitejaksolla, että kotimaisilta tuotteilta kyseisinä maksuina perittävä kokonaismäärä vastaa rahamääräisesti niitä etuja, joista yksin nämä tuotteet hyötyvät;

| — | palauttaminen on tehtävä enintään kuuden kuukauden kuluessa pyynnön esittämisestä; |
| --- | --- |

—

palauttaminen on tehtävä enintään kuuden kuukauden kuluessa pyynnön esittämisestä;

| — | palautettavat määrät on muutettava nykyarvoonsa ottamalla huomioon maksun perimispäivästä tosiasialliseen palautuspäivään mennessä kertyneet korot. Koron laskentaperusteena käytetään viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmän (54) mukaisesti määritettyä komission viitekorkoa; |
| --- | --- |

—

palautettavat määrät on muutettava nykyarvoonsa ottamalla huomioon maksun perimispäivästä tosiasialliseen palautuspäivään mennessä kertyneet korot. Koron laskentaperusteena käytetään viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmän (54) mukaisesti määritettyä komission viitekorkoa;

| — | Portugalin viranomaisten on hyväksyttävä kaikki maksuvelvollisten esittämät kohtuullisina pidettävät todisteet muista jäsenvaltioista peräisin olevista tuotteista kyseisinä maksuina maksetuista määristä; |
| --- | --- |

—

Portugalin viranomaisten on hyväksyttävä kaikki maksuvelvollisten esittämät kohtuullisina pidettävät todisteet muista jäsenvaltioista peräisin olevista tuotteista kyseisinä maksuina maksetuista määristä;

| — | palautuksen saantioikeudelle ei voida asettaa muita ehtoja kuin maksun periminen; |
| --- | --- |

—

palautuksen saantioikeudelle ei voida asettaa muita ehtoja kuin maksun periminen;

| — | jos henkilö ei ole vielä suorittanut maksua, Portugalin viranomaisten on kieltäydyttävä muodollisesti ottamasta vastaan sitä osaa maksusta, joka on peritty muista jäsenvaltioista tuoduista tuotteista ja joka on tarkoitettu rahoittamaan yksin kotimaisia tuotteita hyödyttävää osaa tuesta. Viranomaisten on kieltäydyttävä vastaanottamasta myös tätä osaa koskevaa mahdollista viivästyskorkoa; |
| --- | --- |

—

jos henkilö ei ole vielä suorittanut maksua, Portugalin viranomaisten on kieltäydyttävä muodollisesti ottamasta vastaan sitä osaa maksusta, joka on peritty muista jäsenvaltioista tuoduista tuotteista ja joka on tarkoitettu rahoittamaan yksin kotimaisia tuotteita hyödyttävää osaa tuesta. Viranomaisten on kieltäydyttävä vastaanottamasta myös tätä osaa koskevaa mahdollista viivästyskorkoa;

| — | Portugali sitoutuu esittämään komission sitä pyytäessä täydellisen kertomuksen, joka osoittaa palauttamistoimenpiteen moitteettoman täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

—

Portugali sitoutuu esittämään komission sitä pyytäessä täydellisen kertomuksen, joka osoittaa palauttamistoimenpiteen moitteettoman täytäntöönpanon;

| — | jos muussa jäsenvaltiossa on peritty Portugalissa maksun kohteena olevista samoista tuotteista tavoitteiltaan samankaltaista maksua, Portugalin viranomaiset lupaavat palauttaa maksun maksaneille henkilöille sen osuuden maksusta, joka on peritty tällaisesta jäsenvaltiosta peräisin olevista tuotteista; |
| --- | --- |

—

jos muussa jäsenvaltiossa on peritty Portugalissa maksun kohteena olevista samoista tuotteista tavoitteiltaan samankaltaista maksua, Portugalin viranomaiset lupaavat palauttaa maksun maksaneille henkilöille sen osuuden maksusta, joka on peritty tällaisesta jäsenvaltiosta peräisin olevista tuotteista;

| — | Portugali sitoutuu antamaan tämän päätöksen tiedoksi kaikille mahdollisille maksuvelvollisille henkilöille, |
| --- | --- |

—

Portugali sitoutuu antamaan tämän päätöksen tiedoksi kaikille mahdollisille maksuvelvollisille henkilöille,

ON HYVÄKSYNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Portugalin 4 päivänä joulukuuta 1998 antaman decreto-lei-säädöksen 393-B/98 perusteella myöntämä valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille.

2 artikla

1.   Portugalin myöntämä valtiontuki, joka perustuu 25 päivänä syyskuuta 2002 annettuun decreto-lei-säädökseen 97/2002 sekä 7 päivänä lokakuuta 2003 annetun decreto-lei-säädöksen 244/2003 3 pykälän 2 momentilla käyttöönotettuun siirtymäjärjestelmään, soveltuu sisämarkkinoille edellyttäen, että Portugali palauttaa maksun maksaneille henkilöille sen osan maksusta, joka on peritty muista jäsenvaltioista peräisin olevista tuotteista ajanjaksolla, joka alkaa decreto-lei-säädöksen 197/2002 mukaisesta maksun käyttöönottopäivästä ja päättyy maksun viimeiseen perimispäivään ennen decreto-lei-säädöksellä 244/2003 perustetun siirtymäjärjestelmän soveltamisen päättymistä.

2.   Portugali varmistaa tätä varten, että seuraavia ehtoja noudatetaan:

| — | jos maksun maksanut henkilö voi osoittaa, että maksu on peritty muista jäsenvaltioista tuoduista tuotteista, hän voi vaatia palauttamaan sen osan maksusta, joka on tarkoitettu rahoittamaan yksinomaan kotimaisia tuotteita hyödyttävää osaa valtiontuesta. Palauttamispyyntö on jätettävä kansallisen lainsäädännön mukaisesti vahvistetussa määräajassa, jonka on oltava vähintään kuusi kuukautta tämän päätöksen julkaisemisesta; |
| --- | --- |

—

jos maksun maksanut henkilö voi osoittaa, että maksu on peritty muista jäsenvaltioista tuoduista tuotteista, hän voi vaatia palauttamaan sen osan maksusta, joka on tarkoitettu rahoittamaan yksinomaan kotimaisia tuotteita hyödyttävää osaa valtiontuesta. Palauttamispyyntö on jätettävä kansallisen lainsäädännön mukaisesti vahvistetussa määräajassa, jonka on oltava vähintään kuusi kuukautta tämän päätöksen julkaisemisesta;

| — | Portugalin on luovuttava mahdollisesti syrjivästä toimenpiteestä, joka kohdistuu tuontituotteisiin. Tätä varten Portugalin on tarkistettava tietyllä viitejaksolla, että kotimaisilta tuotteilta kyseisinä maksuina perittävä kokonaismäärä vastaa rahamääräisesti niitä etuja, joista yksin nämä tuotteet hyötyvät; |
| --- | --- |

—

Portugalin on luovuttava mahdollisesti syrjivästä toimenpiteestä, joka kohdistuu tuontituotteisiin. Tätä varten Portugalin on tarkistettava tietyllä viitejaksolla, että kotimaisilta tuotteilta kyseisinä maksuina perittävä kokonaismäärä vastaa rahamääräisesti niitä etuja, joista yksin nämä tuotteet hyötyvät;

| — | palauttaminen on tehtävä enintään kuuden kuukauden kuluessa pyynnön esittämisestä; |
| --- | --- |

—

palauttaminen on tehtävä enintään kuuden kuukauden kuluessa pyynnön esittämisestä;

| — | palautettavat määrät on päivitettävä nykyarvoonsa ottamalla huomioon maksun perimispäivästä tosiasialliseen palautuspäivään mennessä kertyneet korot. Koron laskentaperustana käytetään viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmän (55) mukaisesti määritettyä komission viitekorkoa; |
| --- | --- |

—

palautettavat määrät on päivitettävä nykyarvoonsa ottamalla huomioon maksun perimispäivästä tosiasialliseen palautuspäivään mennessä kertyneet korot. Koron laskentaperustana käytetään viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmän (55) mukaisesti määritettyä komission viitekorkoa;

| — | Portugalin viranomaisten on hyväksyttävä kaikki maksuvelvollisten esittämät kohtuullisina pidettävät todisteet muista jäsenvaltioista peräisin olevista tuotteista kyseisinä maksuina maksetuista määristä; |
| --- | --- |

—

Portugalin viranomaisten on hyväksyttävä kaikki maksuvelvollisten esittämät kohtuullisina pidettävät todisteet muista jäsenvaltioista peräisin olevista tuotteista kyseisinä maksuina maksetuista määristä;

| — | palautuksen saantioikeudelle ei voida asettaa muita ehtoja kuin maksun periminen; |
| --- | --- |

—

palautuksen saantioikeudelle ei voida asettaa muita ehtoja kuin maksun periminen;

| — | jos henkilö ei ole vielä suorittanut maksua, Portugalin viranomaisten on kieltäydyttävä muodollisesti vastaanottamatta sitä osaa maksusta, joka on peritty muista jäsenvaltioista tuoduista tuotteista ja joka on tarkoitettu rahoittamaan yksin kotimaisia tuotteita hyödyttävää osaa valtiontuesta. Viranomaisten on kieltäydyttävä samoin kaikista tätä osaa koskevista mahdollisista viivästyskoroista; |
| --- | --- |

—

jos henkilö ei ole vielä suorittanut maksua, Portugalin viranomaisten on kieltäydyttävä muodollisesti vastaanottamatta sitä osaa maksusta, joka on peritty muista jäsenvaltioista tuoduista tuotteista ja joka on tarkoitettu rahoittamaan yksin kotimaisia tuotteita hyödyttävää osaa valtiontuesta. Viranomaisten on kieltäydyttävä samoin kaikista tätä osaa koskevista mahdollisista viivästyskoroista;

| — | Portugalin on esitettävä komission sitä pyytäessä täydellinen kertomus, joka osoittaa palauttamistoimenpiteen moitteettoman täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

—

Portugalin on esitettävä komission sitä pyytäessä täydellinen kertomus, joka osoittaa palauttamistoimenpiteen moitteettoman täytäntöönpanon;

| — | jos muussa jäsenvaltiossa on peritty Portugalin maksun kohteena olevista samoista tuotteista tavoitteiltaan samankaltaista maksua, Portugalin viranomaiset sitoutuvat palauttamaan maksun maksaneille henkilöille sen osan maksusta, joka on peritty tästä toisesta jäsenvaltioista peräisin olevista tuotteista; |
| --- | --- |

—

jos muussa jäsenvaltiossa on peritty Portugalin maksun kohteena olevista samoista tuotteista tavoitteiltaan samankaltaista maksua, Portugalin viranomaiset sitoutuvat palauttamaan maksun maksaneille henkilöille sen osan maksusta, joka on peritty tästä toisesta jäsenvaltioista peräisin olevista tuotteista;

| — | Portugali sitoutuu antamaan tämän päätöksen tiedoksi kaikille mahdollisille maksuvelvollisille henkilöille. |
| --- | --- |

—

Portugali sitoutuu antamaan tämän päätöksen tiedoksi kaikille mahdollisille maksuvelvollisille henkilöille.

3 artikla

Portugalin on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta toimenpiteistä, joita sen noudattamiseksi on toteutettu.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2011.

Komission puolesta

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  Portugalin virallinen lehti (Diário da República), I-sarja A, nro 222, 25.9.2002, s. 6535.

1

(2)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

2

(3)  Päätös K(2006) 576, joka ilmoitettiin Portugalille 21 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä SG(2006) D/200772.

3

(4)  EUVL C 109, 13.5.2009, s. 9.

4

(5)  EYVL L 311, 20.11.1998, s. 23.

5

(6)  Portugalin virallinen lehti (Diário da República), I-sarja A, nro 280, 4.12.1998, s. 6708.

6

(7)  Portugalin virallinen lehti (Diário da República), I-sarja A, nro 132, 8.6.1999, s. 3171.

7

(8)  EYVL L 328, 28.11.1997, s. 1.

8

(9)  Portugalin virallinen lehti (Diário da República), II-sarja, nro 20, 25.1.1999, s. 935.

9

(10)  Portugalin virallinen lehti (Diário da República), II-sarja, nro 82, 6.4.2001, s. 6270.

10

(11)  Portugalin virallinen lehti (Diário da República), II-sarja, nro 42, 19.2.2002, s. 3158.

11

(12)  EYVL L 303, 7.12.2000, s. 32.

12

(13)  EYVL L 132, 15.5.2001, s. 17.

13

(14)  EYVL L 273, 10.10.2002, s. 1.

14

(15)  Portugalin virallinen lehti (Diário da República), I-sarja A, nro 232, 7.10.2003, s. 6603.

15

(16)  Asia C-280/00, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, tuomio 24 päivänä heinäkuuta 2003, Kok., s. I-7747.

16

(17)  EUVL L 344, 20.11.2004, s. 12.

17

(18)  Yhteinen päätös 96/99, tehty 25 päivänä tammikuuta 1999; yhteinen päätös 324/2001, tehty 6 päivänä huhtikuuta 2001, ja yhteinen päätös 124/2002, tehty 19 päivänä helmikuuta 2002.

18

(19)  EYVL C 324, 24.12.2002, s. 2.

19

(20)  EYVL L 282, 1.11.1975, s. 1.

20

(21)  EUVL L 307, 25.11.2005, s. 2.

21

(22)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21.

22

(23)  EUVL L 258, 4.10.2007, s 3.

23

(24)  EYVL L 148, 28.6.1968, s. 24.

24

(25)  EYVL L 312, 20.11.1998, s. 1.

25

(26)  EYVL L 282, 1.11.1975, s. 77.

26

(27)  EUVL L 119, 4.5.2006, s. 1.

27

(28)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

28

(29)  EUVL C 319, 27.12.2006, s. 1.

29

(30)  Em. asia Altmark, tuomion 84 kohta.

30

(31)  Asia C-355/00, Freskot, tuomio 22 päivänä toukokuuta 2003, Kok., s. I-5263, 83 kohta.

31

(32)  Em. tuomion 88 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

32

(33)  EYVL L 363, 27.12.1990, s. 51.

33

(34)  EYVL L 294, 28.10.1997, s. 7.

34

(35)  EYVL L 204, 4.8.1999, s. 37.

35

(36)  Asia C-209/98, FFAD, tuomio 23 päivänä toukokuuta 2000, Kok., s. I-3743, 75 kohta; ks. myös asia C-126/01, GEMO, tuomio 20 päivänä marraskuuta 2003, Kok., s. I-13769, 21 kohta.

36

(37)  Em. tuomion 26 kohta.

37

(38)  Em. tuomion 31 kohta.

38

(39)  Yhdistetyt asiat C-261/01 ja C-262/01, Van Calster ym., tuomio 21 päivänä lokakuuta 2003, Kok., s. I-12272, 51 kohta.

39

(40)  Asia C-174/02, Streekgewest, tuomio 13 päivänä tammikuuta 2005, Kok., s. I-85, 26 kohta.

40

(41)  Asia C-345/02, Pearle ym., tuomio 15 päivänä heinäkuuta 2004, Kok., s. I-7164, 41 kohta; ks. myös asia T-136/05, EARL Salvat père et fils ym. v. komissio, tuomio 20 päivänä syyskuuta 2007, Kok., s. II-4063, 161 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

41

(42)  Asia C-730/79, Philip Morris Holland v. komissio, tuomio 17 päivänä joulukuuta 1979, Kok., s. 2671, Kok. Ep. V, s. 313, 11 ja 12 kohta.

42

(43)  Vuonna 1999 naudanlihaa tuotettiin (15 jäsenvaltion) Euroopan unionissa 7 691 101 tonnia, ja vuonna 2002 sitä tuotettiin 7 466 476 tonnia; näistä määristä Portugalissa tuotettiin 95 765 tonnia vuonna 1999 ja 105 019 tonnia vuonna 2002. Vuonna 1999 sianlihaa tuotettiin (15 jäsenvaltion) Euroopan unionissa 17 983 476 tonnia, ja vuonna 2002 sitä tuotettiin 17 729 855 tonnia; näistä määristä Portugalissa tuotettiin 344 209 tonnia vuonna 1999 ja 328 038 tonnia vuonna 2002 (lähde: Eurostat).

43

(44)  Asia T-55/99, CETM v. komissio, tuomio 29 päivänä syyskuuta 2000, Kok., s. II-3213, 86 kohta; asia C-303/88, Italia v. komissio, tuomio 21 päivänä maaliskuuta 1991, Kok., s. I-1433, 27 kohta.

44

(45)  Em. asia Van Calster ym., tuomion 51 kohta.

45

(46)  Komission tiedonanto – Yleishyödylliset palvelut Euroopassa, EYVL C 17, 19.1.2001, s. 4.

46

(47)  EUVL C 297, 29.11.2005, s. 4.

47

(48)  EUVL L 312, 29.11.2005, s. 67.

48

(49)  EYVL C 28, 1.2.2000, s. 2.

49

(50)  EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

50

(51)  Ks. ”vuosiksi 2007–2013 annettujen maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevien suuntaviivojen” 194 kohdan c alakohta, EUVL C 319, 27.12.2006, s. 1.

51

(52)  Neuvoston direktiivi 82/894/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1982, eläintaudeista ilmoittamisesta yhteisössä, EYVL L 378, 31.12.1982, s. 58.

52

(53)  Asia 47/69, Ranska v. komissio, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 25 päivänä kesäkuuta 1970, Kok., s. 391, Kok. Ep. I, s. 447, 20 kohta.

53

(54)  Komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä (EYVL C 273, 9.9.1997, s. 3).

54

(55)  Ks. alaviite 54.

55

---

| 19.10.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 274/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 274/36

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 27 päivänä heinäkuuta 2011,

valtiontuesta, jonka Belgia on myöntänyt nautaeläinten tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (TSE) seulontojen rahoittamiseksi (valtiontuki C 44/08 (ex NN 45/04))

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 5457)

(Ainoastaan ranskan- ja hollanninkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(2011/678/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio tutkinut alustavasti Belgian nautaeläinten tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden seulontatesteistä, jäljempänä ’BSE-testit’, aiheutuviin kustannuksiin myöntämät tuet vastaanotettuaan asiaa koskevat kantelut tammikuussa ja helmikuussa 2004. |
| --- | --- |

(1)

Komissio tutkinut alustavasti Belgian nautaeläinten tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden seulontatesteistä, jäljempänä ’BSE-testit’, aiheutuviin kustannuksiin myöntämät tuet vastaanotettuaan asiaa koskevat kantelut tammikuussa ja helmikuussa 2004.

| (2) | Näiden kanteluiden johdosta komissio lähetti Belgian viranomaisille 27 päivänä tammikuuta 2004 kirjeen tietojen saamiseksi kyseisestä tukitoimenpiteestä. Samaan aikaan Belgian viranomaiset ilmoittivat komissiolle (23 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä ja 28 päivänä tammikuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti nautaeläinten tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (TSE) seulontojen rahoittamiseksi myönnetystä tuesta, joka kirjattiin rekisteriin numerolla N 54/04. |
| --- | --- |

(2)

Näiden kanteluiden johdosta komissio lähetti Belgian viranomaisille 27 päivänä tammikuuta 2004 kirjeen tietojen saamiseksi kyseisestä tukitoimenpiteestä. Samaan aikaan Belgian viranomaiset ilmoittivat komissiolle (23 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä ja 28 päivänä tammikuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti nautaeläinten tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (TSE) seulontojen rahoittamiseksi myönnetystä tuesta, joka kirjattiin rekisteriin numerolla N 54/04.

| (3) | Belgian viranomaiset toimittivat komissiolle kirjallisia tietoja 6 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä ja 11 päivänä helmikuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla sekä 14 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä ja 19 päivänä toukokuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(3)

Belgian viranomaiset toimittivat komissiolle kirjallisia tietoja 6 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä ja 11 päivänä helmikuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla sekä 14 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä ja 19 päivänä toukokuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (4) | Komissio ilmoitti Belgialle 19 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, että toimenpide oli siirretty ilmoittamattomien tukien rekisteriin numerolla NN 45/04, koska oli käynyt ilmi, että osa tuesta oli jo maksettu. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti Belgialle 19 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, että toimenpide oli siirretty ilmoittamattomien tukien rekisteriin numerolla NN 45/04, koska oli käynyt ilmi, että osa tuesta oli jo maksettu.

| (5) | Belgian viranomaiset ja komission yksiköt pitivät asiasta epävirallisen kokouksen 1 päivänä syyskuuta 2004. |
| --- | --- |

(5)

Belgian viranomaiset ja komission yksiköt pitivät asiasta epävirallisen kokouksen 1 päivänä syyskuuta 2004.

| (6) | Belgian viranomaiset toimittivat lisätietoja 16 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä ja 20 päivänä syyskuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla sekä 22 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä ja 22 päivänä helmikuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Belgian viranomaiset toimittivat lisätietoja 16 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä ja 20 päivänä syyskuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla sekä 22 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä ja 22 päivänä helmikuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (7) | Komissio ilmoitti 26 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä Belgialle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittua toimenpidettä. Päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti 26 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä Belgialle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittua toimenpidettä. Päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä.

| (8) | Belgia pyysi 19 päivänä joulukuuta 2008 päivätyllä ja 26 päivänä joulukuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä pidennystä vastaamiselle asetettuun määräaikaan. Pidennys myönnettiin 13 päivänä tammikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Belgia toimitti huomautuksensa 25 päivänä helmikuuta 2009 päivätyllä ja 6 päivänä maaliskuuta 2009 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(8)

Belgia pyysi 19 päivänä joulukuuta 2008 päivätyllä ja 26 päivänä joulukuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä pidennystä vastaamiselle asetettuun määräaikaan. Pidennys myönnettiin 13 päivänä tammikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Belgia toimitti huomautuksensa 25 päivänä helmikuuta 2009 päivätyllä ja 6 päivänä maaliskuuta 2009 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (9) | Komissio ei ole saanut huomautuksia muilta asianomaisilta. |
| --- | --- |

(9)

Komissio ei ole saanut huomautuksia muilta asianomaisilta.

| (10) | Komissio lähetti Belgialle 17 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä lisäkysymyksiä Belgian esittämistä huomautuksista. Belgia pyysi 4 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä ja 8 päivänä syyskuuta 2009 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä vastaamiselle asetetun määräajan pidennystä. Belgian vastaus saapui komissioon 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä ja 20 päivänä lokakuuta 2009 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(10)

Komissio lähetti Belgialle 17 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä lisäkysymyksiä Belgian esittämistä huomautuksista. Belgia pyysi 4 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä ja 8 päivänä syyskuuta 2009 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä vastaamiselle asetetun määräajan pidennystä. Belgian vastaus saapui komissioon 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä ja 20 päivänä lokakuuta 2009 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (11) | Belgian viranomaisten ja komission yksiköiden välillä pidettiin kokoukset 2 päivänä lokakuuta 2009 ja 30 päivänä lokakuuta 2009. |
| --- | --- |

(11)

Belgian viranomaisten ja komission yksiköiden välillä pidettiin kokoukset 2 päivänä lokakuuta 2009 ja 30 päivänä lokakuuta 2009.

| (12) | Kokousten jälkeen Belgia lähetti komissiolle täydentäviä tietoja 14 päivänä joulukuuta 2009 päivätyllä ja 16 päivänä joulukuuta 2009 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Koska Belgian kilpailuviranomaisilla oli samanaikaisesti käynnissä mahdollisia laboratorioiden välisiä hintasopimuksia koskeva tutkinta, Belgia pyysi pidennystä sille asetettuihin määräaikoihin 21 päivänä tammikuuta 2010, 29 päivänä syyskuuta 2010 ja 17 päivänä tammikuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Komissio suostui näihin määräaikojen pidennyksiin. |
| --- | --- |

(12)

Kokousten jälkeen Belgia lähetti komissiolle täydentäviä tietoja 14 päivänä joulukuuta 2009 päivätyllä ja 16 päivänä joulukuuta 2009 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Koska Belgian kilpailuviranomaisilla oli samanaikaisesti käynnissä mahdollisia laboratorioiden välisiä hintasopimuksia koskeva tutkinta, Belgia pyysi pidennystä sille asetettuihin määräaikoihin 21 päivänä tammikuuta 2010, 29 päivänä syyskuuta 2010 ja 17 päivänä tammikuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Komissio suostui näihin määräaikojen pidennyksiin.

| (13) | Komissio lähetti 22 päivänä helmikuuta 2011 viimeisen tietopyynnön, johon Belgian viranomaiset vastasivat 6 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Belgia pyysi komissiota pidentämään vastaamiselle asetettua määräaikaa odottaakseen kilpailuviranomaisten tutkinnan tulosta, ja komissio suostui pidennykseen. |
| --- | --- |

(13)

Komissio lähetti 22 päivänä helmikuuta 2011 viimeisen tietopyynnön, johon Belgian viranomaiset vastasivat 6 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Belgia pyysi komissiota pidentämään vastaamiselle asetettua määräaikaa odottaakseen kilpailuviranomaisten tutkinnan tulosta, ja komissio suostui pidennykseen.

| (14) | Belgian viranomaiset vastasivat 19 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä ja 25 päivänä toukokuuta 2011 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(14)

Belgian viranomaiset vastasivat 19 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä ja 25 päivänä toukokuuta 2011 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

2.   KUVAUS

2.1   Taustaa
   (4)

| (15) | Komissio vastaanotti tammikuussa 2004 kantelun kuninkaallisen asetuksen luonnoksesta, joka koskee veronluonteisen maksun käyttöönottoa BSE-testien rahoittamiseksi. |
| --- | --- |

(15)

Komissio vastaanotti tammikuussa 2004 kantelun kuninkaallisen asetuksen luonnoksesta, joka koskee veronluonteisen maksun käyttöönottoa BSE-testien rahoittamiseksi.

| (16) | Kantelun johdosta komission yksiköt pyysivät Belgian viranomaisilta selvitystä. Vastauksessaan selvityspyyntöön Belgian viranomaiset selittivät, että kaikkien yli 30 kuukauden ikäisten nautaeläinten ja kaikkien hätäteurastukseen lähetettyjen yli 24 kuukauden ikäisten nautaeläinten BSE-testaus muuttui Belgiassa pakolliseksi 1 päivästä tammikuuta 2001 lähtien (5). Samalla viranomaiset ilmoittivat toisesta, nautaeläinten TSE-seulontojen rahoittamista koskevasta kuninkaallisen asetuksen luonnoksesta, jäljempänä ’TSE-asetus’. Uusi asetusluonnos kirjattiin rekisteriin numerolla N 54/04. Belgian viranomaiset selittivät, että sillä oli tarkoitus muuttaa Belgian vuonna 2001 ilmoittamaa ja 13 päivänä helmikuuta 2002 annetulla komission päätöksellä N 21/02 (6) hyväksyttyä kuninkaallisen asetuksen luonnosta sekä toista asetusluonnosta, josta komission kanssa oli keskusteltu epävirallisesti vuonna 2003. Kumpaakaan ei kuitenkaan ollut saatettu voimaan, ja vuonna 2004 ilmoitetulla uudella asetuksella tehtiin niihin muutoksia. |
| --- | --- |

(16)

Kantelun johdosta komission yksiköt pyysivät Belgian viranomaisilta selvitystä. Vastauksessaan selvityspyyntöön Belgian viranomaiset selittivät, että kaikkien yli 30 kuukauden ikäisten nautaeläinten ja kaikkien hätäteurastukseen lähetettyjen yli 24 kuukauden ikäisten nautaeläinten BSE-testaus muuttui Belgiassa pakolliseksi 1 päivästä tammikuuta 2001 lähtien (5). Samalla viranomaiset ilmoittivat toisesta, nautaeläinten TSE-seulontojen rahoittamista koskevasta kuninkaallisen asetuksen luonnoksesta, jäljempänä ’TSE-asetus’. Uusi asetusluonnos kirjattiin rekisteriin numerolla N 54/04. Belgian viranomaiset selittivät, että sillä oli tarkoitus muuttaa Belgian vuonna 2001 ilmoittamaa ja 13 päivänä helmikuuta 2002 annetulla komission päätöksellä N 21/02 (6) hyväksyttyä kuninkaallisen asetuksen luonnosta sekä toista asetusluonnosta, josta komission kanssa oli keskusteltu epävirallisesti vuonna 2003. Kumpaakaan ei kuitenkaan ollut saatettu voimaan, ja vuonna 2004 ilmoitetulla uudella asetuksella tehtiin niihin muutoksia.

| (17) | Belgian toimittamista tiedoista ilmenee, että BSE-testien kustannukset (eli näytteenotto- ja analyysikulut) maksettiin 1 päivästä tammikuuta 2001 (7) lähtien valtionkassasta. Bureau d'Intervention et de Restitution belge (Belgian interventio- ja tukivirasto, jäljempänä ’BIRB’, ennakkorahoitti näiden testien kustannuksia 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen siihen asti, kunnes niiden rahoitusjärjestelyistä tehtiin lopullinen poliittinen päätös. |
| --- | --- |

(17)

Belgian toimittamista tiedoista ilmenee, että BSE-testien kustannukset (eli näytteenotto- ja analyysikulut) maksettiin 1 päivästä tammikuuta 2001 (7) lähtien valtionkassasta. Bureau d'Intervention et de Restitution belge (Belgian interventio- ja tukivirasto, jäljempänä ’BIRB’, ennakkorahoitti näiden testien kustannuksia 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen siihen asti, kunnes niiden rahoitusjärjestelyistä tehtiin lopullinen poliittinen päätös.

| (18) | Komission yksiköt esittivät ilmoitetusta asetusluonnoksesta (N 54/04) joitakin huomautuksia. Belgian viranomaiset vastasivat huomautuksiin toimittamalla toukokuussa 2004 uuden kuninkaallisen asetuksen luonnoksen. Sen tavoitteena oli ottaa käyttöön korvausjärjestelmä, jossa kullekin 1 päivästä tammikuuta 2003 lähtien teurastettavaksi tuodulle nautaeläimelle tehdystä BSE-pikatestistä maksetaan 10,70 euron korvaus. Samassa yhteydessä Belgian viranomaiset mainitsivat, että vuonna 2002 tehdyt ja ennakkorahoitetut testit oli rahoitettu kokonaisuudessaan epäsuorilla valtiontuilla eli veronluonteisilla maksuilla. Lisäksi Belgian viranomaiset selittivät, että 1 päivästä tammikuuta 2003 lähtien veronluonteisilla maksuilla oli rahoitettu vain tuen sallittu enimmäismäärä, joka on 40 euroa testiä kohden. Belgian viranomaiset toimittivat komissiolle yksityiskohtaisia taulukoita, joissa eriteltiin BSE-testien kustannukset vuodesta 2003 lähtien, sekä ennakkoarvion testien rahoittamisesta veronluonteisilla maksuilla ja korvauksilla. Belgian viranomaiset kertoivat, että rahoitusjärjestelmä oli määrä panna täytäntöön korvausten osalta 1 päivänä heinäkuuta 2004 ja veronluonteisten maksujen osalta 1 päivänä tammikuuta 2005. |
| --- | --- |

(18)

Komission yksiköt esittivät ilmoitetusta asetusluonnoksesta (N 54/04) joitakin huomautuksia. Belgian viranomaiset vastasivat huomautuksiin toimittamalla toukokuussa 2004 uuden kuninkaallisen asetuksen luonnoksen. Sen tavoitteena oli ottaa käyttöön korvausjärjestelmä, jossa kullekin 1 päivästä tammikuuta 2003 lähtien teurastettavaksi tuodulle nautaeläimelle tehdystä BSE-pikatestistä maksetaan 10,70 euron korvaus. Samassa yhteydessä Belgian viranomaiset mainitsivat, että vuonna 2002 tehdyt ja ennakkorahoitetut testit oli rahoitettu kokonaisuudessaan epäsuorilla valtiontuilla eli veronluonteisilla maksuilla. Lisäksi Belgian viranomaiset selittivät, että 1 päivästä tammikuuta 2003 lähtien veronluonteisilla maksuilla oli rahoitettu vain tuen sallittu enimmäismäärä, joka on 40 euroa testiä kohden. Belgian viranomaiset toimittivat komissiolle yksityiskohtaisia taulukoita, joissa eriteltiin BSE-testien kustannukset vuodesta 2003 lähtien, sekä ennakkoarvion testien rahoittamisesta veronluonteisilla maksuilla ja korvauksilla. Belgian viranomaiset kertoivat, että rahoitusjärjestelmä oli määrä panna täytäntöön korvausten osalta 1 päivänä heinäkuuta 2004 ja veronluonteisten maksujen osalta 1 päivänä tammikuuta 2005.

| (19) | Koska Belgian ilmoittamasta kuninkaallisen asetuksen luonnoksesta ilmeni, että tukia oli jo myönnetty ja että veronluonteisia maksuja oli peritty 1 päivästä tammikuuta 2002 lähtien, toimenpide rekisteröitiin 19 päivänä heinäkuuta 2004 ilmoittamattomaksi tueksi numerolla NN 45/04. Belgia peruutti numerolla N 54/04 rekisteröidyn ilmoituksensa. |
| --- | --- |

(19)

Koska Belgian ilmoittamasta kuninkaallisen asetuksen luonnoksesta ilmeni, että tukia oli jo myönnetty ja että veronluonteisia maksuja oli peritty 1 päivästä tammikuuta 2002 lähtien, toimenpide rekisteröitiin 19 päivänä heinäkuuta 2004 ilmoittamattomaksi tueksi numerolla NN 45/04. Belgia peruutti numerolla N 54/04 rekisteröidyn ilmoituksensa.

| (20) | Belgian vuonna 2004 toimittamista tiedoista ilmenee, että yleisenä tavoitteena oli myöntää testeihin ennakkorahoitus, joka maksettaisiin myöhemmin takaisin niin, että osa maksuosuuksien tuotosta käytettäisiin ennakkorahoituksen hyvittämiseen. |
| --- | --- |

(20)

Belgian vuonna 2004 toimittamista tiedoista ilmenee, että yleisenä tavoitteena oli myöntää testeihin ennakkorahoitus, joka maksettaisiin myöhemmin takaisin niin, että osa maksuosuuksien tuotosta käytettäisiin ennakkorahoituksen hyvittämiseen.

| (21) | Belgian viranomaiset ilmoittivat 16 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä uudesta kuninkaallisen asetuksen luonnoksesta, jolla jatkettiin 10,70 euron korvauksen perimistä testattua nautaeläintä kohden. Tässä uudessa asetusluonnoksessa mainittu summa oli määrä osoittaa kokonaisuudessaan asetuksen voimaantulon jälkeen teurastettavien nautaeläinten BSE-testauksen rahoittamiseen. Niiden kustannusten hyvityksistä, jotka ylittivät 24 päivänä joulukuuta 2002 annetuissa TSE-testien, kuolleiden eläinten ja teurasjätteiden vuoksi myönnettäviä valtiontukia koskevissa yhteisön suuntaviivoissa (8), jäljempänä ’TSE-suuntaviivat’, sallitun tuen enimmäismäärän (40 euroa) ja joita oli ennakkorahoitettu 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen, esitettäisiin komission hyväksyttäväksi toinen asetusluonnos, jossa säädettäisiin tämän ennakkorahoituksen hyvittämisestä. Asetus hyväksyttiin 15 päivänä lokakuuta 2004 (9), ja se tuli voimaan 1 päivänä joulukuuta 2004. |
| --- | --- |

(21)

Belgian viranomaiset ilmoittivat 16 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä uudesta kuninkaallisen asetuksen luonnoksesta, jolla jatkettiin 10,70 euron korvauksen perimistä testattua nautaeläintä kohden. Tässä uudessa asetusluonnoksessa mainittu summa oli määrä osoittaa kokonaisuudessaan asetuksen voimaantulon jälkeen teurastettavien nautaeläinten BSE-testauksen rahoittamiseen. Niiden kustannusten hyvityksistä, jotka ylittivät 24 päivänä joulukuuta 2002 annetuissa TSE-testien, kuolleiden eläinten ja teurasjätteiden vuoksi myönnettäviä valtiontukia koskevissa yhteisön suuntaviivoissa (8), jäljempänä ’TSE-suuntaviivat’, sallitun tuen enimmäismäärän (40 euroa) ja joita oli ennakkorahoitettu 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen, esitettäisiin komission hyväksyttäväksi toinen asetusluonnos, jossa säädettäisiin tämän ennakkorahoituksen hyvittämisestä. Asetus hyväksyttiin 15 päivänä lokakuuta 2004 (9), ja se tuli voimaan 1 päivänä joulukuuta 2004.

| (22) | Belgian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan se osa ennakkorahoitetuista kustannuksista, joka ylitti tuen sallitun enimmäismäärän eli 40 euroa testiä kohden tammikuun 1 päivän 2003 (10) ja kesäkuun 30 päivän 2004 välisenä aikana, oli yhteensä 15 237 646 euroa. Belgian viranomaisten mukaan 40 euron enimmäismäärä ei enää ylittynyt 30 päivän kesäkuuta 2004 jälkeen (11). |
| --- | --- |

(22)

Belgian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan se osa ennakkorahoitetuista kustannuksista, joka ylitti tuen sallitun enimmäismäärän eli 40 euroa testiä kohden tammikuun 1 päivän 2003 (10) ja kesäkuun 30 päivän 2004 välisenä aikana, oli yhteensä 15 237 646 euroa. Belgian viranomaisten mukaan 40 euron enimmäismäärä ei enää ylittynyt 30 päivän kesäkuuta 2004 jälkeen (11).

| (23) | Samassa 16 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä Belgian viranomaiset toimittivat kaksi EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23 päivänä joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 (12) 19 artiklassa tarkoitettua tiivistelmää. |
| --- | --- |

(23)

Samassa 16 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä Belgian viranomaiset toimittivat kaksi EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23 päivänä joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 (12) 19 artiklassa tarkoitettua tiivistelmää.

| (24) | Tiivistelmissä mainituille kahdelle tukitoimenpiteelle oli myönnetty vapautukset ilmoitusvelvollisuudesta numeroilla XA 53/04 ja XA 54/04. Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 19 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa todetaan, numerolla XA 53/04 ilmoitusvelvollisuudesta vapautettu toimenpide koski BSE-testien ennakkorahoitusta (13) tuella, joka on enintään 40 euroa testiä kohden, ja se pantiin täytäntöön 1 päivänä tammikuuta 2003. Tämän toimenpiteen oikeusperustana oli vuoden 2003 yleisestä menotalousarviosta 27 päivänä joulukuuta 2002 annettu laki. Numerolla XA 54/04 vapautetussa toimenpiteessä tuen enimmäismääräksi oli määritetty 33,38 euroa testiä kohden, ja se pantiin täytäntöön 15 päivänä lokakuuta 2004. Tämän tukitoimenpiteen voimassaolo jatkuu toistaiseksi. Sen oikeusperusta on vuoden 2004 yleisestä menotalousarviosta 27 päivänä joulukuuta 2003 annettu laki. |
| --- | --- |

(24)

Tiivistelmissä mainituille kahdelle tukitoimenpiteelle oli myönnetty vapautukset ilmoitusvelvollisuudesta numeroilla XA 53/04 ja XA 54/04. Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 19 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa todetaan, numerolla XA 53/04 ilmoitusvelvollisuudesta vapautettu toimenpide koski BSE-testien ennakkorahoitusta (13) tuella, joka on enintään 40 euroa testiä kohden, ja se pantiin täytäntöön 1 päivänä tammikuuta 2003. Tämän toimenpiteen oikeusperustana oli vuoden 2003 yleisestä menotalousarviosta 27 päivänä joulukuuta 2002 annettu laki. Numerolla XA 54/04 vapautetussa toimenpiteessä tuen enimmäismääräksi oli määritetty 33,38 euroa testiä kohden, ja se pantiin täytäntöön 15 päivänä lokakuuta 2004. Tämän tukitoimenpiteen voimassaolo jatkuu toistaiseksi. Sen oikeusperusta on vuoden 2004 yleisestä menotalousarviosta 27 päivänä joulukuuta 2003 annettu laki.

| (25) | Samassa 16 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä ja vastauksena komission yksiköiden esittämiin kysymyksiin Belgian viranomaiset selittivät, että testejä suorittamaan valittujen laboratorioiden on täytettävä erittäin tarkat vaatimukset. |
| --- | --- |

(25)

Samassa 16 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä ja vastauksena komission yksiköiden esittämiin kysymyksiin Belgian viranomaiset selittivät, että testejä suorittamaan valittujen laboratorioiden on täytettävä erittäin tarkat vaatimukset.

| (26) | Pian 14 päivänä toukokuuta 2004 ja 16 päivänä syyskuuta 2004 päivättyjen kirjeiden jälkeen Belgian viranomaiset ilmoittivat kaksi kuninkaallisen asetuksen luonnosta, jotka koskivat liittovaltion elintarviketurvallisuusviraston, jäljempänä ’FAVV’, toiminnan rahoittamiseen liittyviä toimenpiteitä. Toimenpiteiden tavoitteena oli alkaa periä maksuosuuksia ja korvauksia FAVV:n toimintakustannusten kattamiseksi. Niistä tehtiin 9 päivänä marraskuuta 2005 valtiontukipäätös C(2005)4203, joka koski toimenpiteitä N 9/05 ja N 10/05, jäljempänä ’tukia N 9/05 ja N 10/05 koskeva päätös’, ja joka mainitaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Nämä toimenpiteet hyväksyttiin FAVV:n rahoittamisesta 9 päivänä joulukuuta 2004 annetun lain 4 §:ssä tarkoitetuista maksuosuuksista 10 päivänä marraskuuta 2005 annetulla kuninkaallisella asetuksella (14) sekä FAVV:n rahoittamisesta 9 päivänä joulukuuta 2004 annetun lain 5 §:ssä tarkoitetuista korvauksista 10 päivänä marraskuuta 2005 annetulla kuninkaallisella asetuksella (15). Molemmat tulivat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2006. Maksuosuuksia koskevalla kuninkaallisella asetuksella kumotaan johdanto-osan 21 kappaleessa mainittu 15 päivänä lokakuuta 2004 annettu kuninkaallinen asetus. |
| --- | --- |

(26)

Pian 14 päivänä toukokuuta 2004 ja 16 päivänä syyskuuta 2004 päivättyjen kirjeiden jälkeen Belgian viranomaiset ilmoittivat kaksi kuninkaallisen asetuksen luonnosta, jotka koskivat liittovaltion elintarviketurvallisuusviraston, jäljempänä ’FAVV’, toiminnan rahoittamiseen liittyviä toimenpiteitä. Toimenpiteiden tavoitteena oli alkaa periä maksuosuuksia ja korvauksia FAVV:n toimintakustannusten kattamiseksi. Niistä tehtiin 9 päivänä marraskuuta 2005 valtiontukipäätös C(2005)4203, joka koski toimenpiteitä N 9/05 ja N 10/05, jäljempänä ’tukia N 9/05 ja N 10/05 koskeva päätös’, ja joka mainitaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Nämä toimenpiteet hyväksyttiin FAVV:n rahoittamisesta 9 päivänä joulukuuta 2004 annetun lain 4 §:ssä tarkoitetuista maksuosuuksista 10 päivänä marraskuuta 2005 annetulla kuninkaallisella asetuksella (14) sekä FAVV:n rahoittamisesta 9 päivänä joulukuuta 2004 annetun lain 5 §:ssä tarkoitetuista korvauksista 10 päivänä marraskuuta 2005 annetulla kuninkaallisella asetuksella (15). Molemmat tulivat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2006. Maksuosuuksia koskevalla kuninkaallisella asetuksella kumotaan johdanto-osan 21 kappaleessa mainittu 15 päivänä lokakuuta 2004 annettu kuninkaallinen asetus.

| (27) | Tarkemmin sanottuna korvauksia koskevassa kuninkaallisessa asetuksessa velvoitetaan teurastamot maksamaan 10,70 euron korvaus kutakin testattua nauta- tai kavioeläintä kohti. Maksuosuuksia koskevassa kuninkaallisessa asetuksessa puolestaan määrätään osa BSE-testien kustannuksista rahoitettavaksi toimialoilta pidätettävillä maksuosuuksilla. BSE-testistä aiheutuu kustannuksia yhteensä 44,08 euroa, joista 12 euroa muodostuu näytteenottokuluista (joista 10,70 euroa katetaan teurastamoilta perittävillä korvauksilla korvauksia koskevan asetuksen mukaisesti ja loput 1,30 euroa maksuosuuksilla). Loput 32,08 euroa rahoitetaan maksuosuuksilla, joiden osuuden FAVV tilittää suoraan laboratorioille. Tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä komissio katsoi, että FAVV:n toiminnan rahoittaminen korvauksilla ja yleisten satunnaistarkastusten rahoittaminen kertamaksuilla eivät ole valtiontukea ja että BSE-testien osittainen rahoittaminen maksuosuuksilla samoin kuin muiden tuotantoon/kaupan pitämiseen liittyvien testien/tarkastusten rahoittaminen on sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea. |
| --- | --- |

(27)

Tarkemmin sanottuna korvauksia koskevassa kuninkaallisessa asetuksessa velvoitetaan teurastamot maksamaan 10,70 euron korvaus kutakin testattua nauta- tai kavioeläintä kohti. Maksuosuuksia koskevassa kuninkaallisessa asetuksessa puolestaan määrätään osa BSE-testien kustannuksista rahoitettavaksi toimialoilta pidätettävillä maksuosuuksilla. BSE-testistä aiheutuu kustannuksia yhteensä 44,08 euroa, joista 12 euroa muodostuu näytteenottokuluista (joista 10,70 euroa katetaan teurastamoilta perittävillä korvauksilla korvauksia koskevan asetuksen mukaisesti ja loput 1,30 euroa maksuosuuksilla). Loput 32,08 euroa rahoitetaan maksuosuuksilla, joiden osuuden FAVV tilittää suoraan laboratorioille. Tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä komissio katsoi, että FAVV:n toiminnan rahoittaminen korvauksilla ja yleisten satunnaistarkastusten rahoittaminen kertamaksuilla eivät ole valtiontukea ja että BSE-testien osittainen rahoittaminen maksuosuuksilla samoin kuin muiden tuotantoon/kaupan pitämiseen liittyvien testien/tarkastusten rahoittaminen on sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea.

| (28) | Komissio lähetti joulukuussa 2006 Belgialle lisäkysymyksiä toimenpiteestä NN 45/04. Kysymykset koskivat erityisesti ennakkorahoituksesta 1 päivästä tammikuuta 2003 lähtien maksettuja hyvityksiä. |
| --- | --- |

(28)

Komissio lähetti joulukuussa 2006 Belgialle lisäkysymyksiä toimenpiteestä NN 45/04. Kysymykset koskivat erityisesti ennakkorahoituksesta 1 päivästä tammikuuta 2003 lähtien maksettuja hyvityksiä.

| (29) | Belgian viranomaiset ilmoittivat 22 päivänä helmikuuta 2007 päivätyssä vastauksessaan, että tarkoituksena oli hyvittää kaikki BSE-analyyseista aiheutuneet menot jakamalla hyvitykset 15 vuodelle. Käytännössä kustannukset korvattaisiin yhteisvastuullisella takaisinperintäjärjestelmällä FAVV:n toiminnan rahoittamiseksi perustetun uuden järjestelmän avulla. Kukin toimija velvoitetaan suorittamaan 1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien FAVV:lle maksuosuuksia, joiden tuotosta osa käytetään aikaisempien BSE-testien ennakkorahoituksen hyvittämiseen. Järjestelmään osallistuvat tasapuolisesti kaikki Belgiassa toimivat, kyseisenä ajanjaksona nautaeläimiä pitäneet tuottajat. |
| --- | --- |

(29)

Belgian viranomaiset ilmoittivat 22 päivänä helmikuuta 2007 päivätyssä vastauksessaan, että tarkoituksena oli hyvittää kaikki BSE-analyyseista aiheutuneet menot jakamalla hyvitykset 15 vuodelle. Käytännössä kustannukset korvattaisiin yhteisvastuullisella takaisinperintäjärjestelmällä FAVV:n toiminnan rahoittamiseksi perustetun uuden järjestelmän avulla. Kukin toimija velvoitetaan suorittamaan 1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien FAVV:lle maksuosuuksia, joiden tuotosta osa käytetään aikaisempien BSE-testien ennakkorahoituksen hyvittämiseen. Järjestelmään osallistuvat tasapuolisesti kaikki Belgiassa toimivat, kyseisenä ajanjaksona nautaeläimiä pitäneet tuottajat.

2.2   TSE-asetusluonnosta koskevien kantelujen sisältö

| (30) | TSE-asetusluonnoksesta tehtyjen kantelujen mukaan TSE-maksuosuus koskee kaikkia Belgian teurastamoissa teurastettuja eläimiä eli se pidätetään myös tuontieläimistä. Eräs kantelija väittää, että merkittävä prosenttiosuus Belgian teurastamoissa teurastetuista eläimistä on peräisin toisista jäsenvaltioista. Kantelijoiden mukaan maksut ovat tuontieläimiä syrjiviä, koska niistä kertyvää tuottoa käytetään ainoastaan belgialaisten nautaeläinten BSE-testeistä aiheutuneiden kustannusten hyvittämiseen. |
| --- | --- |

(30)

TSE-asetusluonnoksesta tehtyjen kantelujen mukaan TSE-maksuosuus koskee kaikkia Belgian teurastamoissa teurastettuja eläimiä eli se pidätetään myös tuontieläimistä. Eräs kantelija väittää, että merkittävä prosenttiosuus Belgian teurastamoissa teurastetuista eläimistä on peräisin toisista jäsenvaltioista. Kantelijoiden mukaan maksut ovat tuontieläimiä syrjiviä, koska niistä kertyvää tuottoa käytetään ainoastaan belgialaisten nautaeläinten BSE-testeistä aiheutuneiden kustannusten hyvittämiseen.

2.3   Komission muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä esittämät epäilyt

| (31) | Aluksi on tarpeen täsmentää, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittaminen koskee ainoastaan nautaeläinten TSE-seulontojen rahoittamiseksi 1 päivästä tammikuuta 2001 alkaen Belgiassa maksettua tukea ja tämän tuen rahoitusjärjestelyjä, mutta ei tukia, jotka on komission päätöksellä todettu sisämarkkinoille soveltuviksi. Tarkemmin sanottuna tässä päätöksessä ei arvioida, ovatko tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä tarkoitetut toimenpiteet (maksuosuudet ja korvaukset FAVV:n toiminnan rahoittamiseksi) tuen myöntämisajankohtana voimassa olleiden valtiontukisääntöjen mukaisia. Tämä päätös koskee yksinomaan BSE-testien rahoittamiseksi vuosina 2001–2006 myönnettyjä tukia ja niiden rahoitusjärjestelyjä, koska BSE-testien kustannukset katettiin kyseisenä ajanjaksona ennakkorahoituksella, joka on määrä maksaa takaisin usealle vuodelle jakautuvilla hyvityksillä. |
| --- | --- |

(31)

Aluksi on tarpeen täsmentää, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittaminen koskee ainoastaan nautaeläinten TSE-seulontojen rahoittamiseksi 1 päivästä tammikuuta 2001 alkaen Belgiassa maksettua tukea ja tämän tuen rahoitusjärjestelyjä, mutta ei tukia, jotka on komission päätöksellä todettu sisämarkkinoille soveltuviksi. Tarkemmin sanottuna tässä päätöksessä ei arvioida, ovatko tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä tarkoitetut toimenpiteet (maksuosuudet ja korvaukset FAVV:n toiminnan rahoittamiseksi) tuen myöntämisajankohtana voimassa olleiden valtiontukisääntöjen mukaisia. Tämä päätös koskee yksinomaan BSE-testien rahoittamiseksi vuosina 2001–2006 myönnettyjä tukia ja niiden rahoitusjärjestelyjä, koska BSE-testien kustannukset katettiin kyseisenä ajanjaksona ennakkorahoituksella, joka on määrä maksaa takaisin usealle vuodelle jakautuvilla hyvityksillä.

| (32) | Selvyyden vuoksi on tarpeen huomauttaa korvauksien ja maksuosuuksien käsitteellisestä erosta: korvaukset ovat maksuja, joilla katetaan tarjotun palvelun kustannukset. Tässä tapauksessa korvaus on 10,70 euroa, ja sitä on peritty 1 päivästä joulukuuta 2004 lähtien ensin TSE-asetuksen ja sittemmin FAVV:n toiminnan rahoittamisesta annetun kuninkaallisen asetuksen perusteella. Maksuosuudet perustuvat 10 päivänä marraskuuta 2005 annettuun kuninkaalliseen asetukseen, ja FAVV pidättää ne Belgian alueella sijaitsevilta tuottajilta, jotka jakautuvat seitsemään toimialaan (ks. tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevan päätöksen johdanto-osan 29 kappale). |
| --- | --- |

(32)

Selvyyden vuoksi on tarpeen huomauttaa korvauksien ja maksuosuuksien käsitteellisestä erosta: korvaukset ovat maksuja, joilla katetaan tarjotun palvelun kustannukset. Tässä tapauksessa korvaus on 10,70 euroa, ja sitä on peritty 1 päivästä joulukuuta 2004 lähtien ensin TSE-asetuksen ja sittemmin FAVV:n toiminnan rahoittamisesta annetun kuninkaallisen asetuksen perusteella. Maksuosuudet perustuvat 10 päivänä marraskuuta 2005 annettuun kuninkaalliseen asetukseen, ja FAVV pidättää ne Belgian alueella sijaitsevilta tuottajilta, jotka jakautuvat seitsemään toimialaan (ks. tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevan päätöksen johdanto-osan 29 kappale).

| (33) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio totesi, että Belgiassa BSE-testien kustannusten kattamiseksi myönnetyt tuet on rahoitettu tuilla ja sellaisella veronluonteisten maksujen järjestelmällä, joka muodostuu sekä korvauksista että maksuosuuksista. Osa näistä korvauksista ja maksuosuuksista saaduista tuotoista on käytetty testien ennakkorahoituksen hyvittämiseen. |
| --- | --- |

(33)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio totesi, että Belgiassa BSE-testien kustannusten kattamiseksi myönnetyt tuet on rahoitettu tuilla ja sellaisella veronluonteisten maksujen järjestelmällä, joka muodostuu sekä korvauksista että maksuosuuksista. Osa näistä korvauksista ja maksuosuuksista saaduista tuotoista on käytetty testien ennakkorahoituksen hyvittämiseen.

| (34) | Komissio pani merkille useita ongelmia ja totesi, ettei sillä ole käytettävissään riittävästi tietoja lopullisen arvioinnin tekemiseen kyseisistä toimenpiteistä. Ensinnäkin oli hämärää, myönnettiinkö toimenpiteellä etua palvelujen saajille. Ei nimittäin ollut selvää, kattoivatko BSE-testeistä perittävät korvaukset sen osan testien kustannuksista, jota ei voitu pitää sisämarkkinoille soveltuvana valtiontukena. Testien kustannusten tarkasta määrästä ei ollut tietoa sen paremmin kuin siitäkään, kuinka saataisiin lisärahoitusta, jos korvaukset eivät riittäisi kattamaan BSE-testien kokonaiskustannuksia. Ei myöskään ollut varmaa, tarjosiko FAVV palvelujaan markkinahintoja vastaavilla edellytyksillä, sillä Belgian viranomaiset eivät olleet osoittaneet selvästi, että laboratoriot oli valittu avoimella ja läpinäkyvällä menettelyllä. |
| --- | --- |

(34)

Komissio pani merkille useita ongelmia ja totesi, ettei sillä ole käytettävissään riittävästi tietoja lopullisen arvioinnin tekemiseen kyseisistä toimenpiteistä. Ensinnäkin oli hämärää, myönnettiinkö toimenpiteellä etua palvelujen saajille. Ei nimittäin ollut selvää, kattoivatko BSE-testeistä perittävät korvaukset sen osan testien kustannuksista, jota ei voitu pitää sisämarkkinoille soveltuvana valtiontukena. Testien kustannusten tarkasta määrästä ei ollut tietoa sen paremmin kuin siitäkään, kuinka saataisiin lisärahoitusta, jos korvaukset eivät riittäisi kattamaan BSE-testien kokonaiskustannuksia. Ei myöskään ollut varmaa, tarjosiko FAVV palvelujaan markkinahintoja vastaavilla edellytyksillä, sillä Belgian viranomaiset eivät olleet osoittaneet selvästi, että laboratoriot oli valittu avoimella ja läpinäkyvällä menettelyllä.

| (35) | Myös tukien maksujärjestely oli epäselvä, sillä etenkään tuensaajia ja maksuvelvollisia ei ollut määritetty täsmällisesti, ja BSE-testien kustannusten ennakkorahoituksen hyvitysjärjestely vaikutti sekavalta. Komissio esitti Belgialle lisäkysymyksiä, jotka koskivat edellytyksiä veronluonteisten maksujen toteamiseksi valtiontukisääntöjen mukaisiksi ja erityisesti edellytystä tuontituotteiden vapauttamisesta veronluonteisista maksuista, voidakseen selvittää, koskiko maksuilla rahoitettava toimenpide vientituotteita ja vaikuttivatko maksut lopullisten tuotteiden hintaan, koska vapailla markkinoilla hinta tavallisesti määräytyy tarjonnan ja kysynnän vaihtelujen mukaan. |
| --- | --- |

(35)

Myös tukien maksujärjestely oli epäselvä, sillä etenkään tuensaajia ja maksuvelvollisia ei ollut määritetty täsmällisesti, ja BSE-testien kustannusten ennakkorahoituksen hyvitysjärjestely vaikutti sekavalta. Komissio esitti Belgialle lisäkysymyksiä, jotka koskivat edellytyksiä veronluonteisten maksujen toteamiseksi valtiontukisääntöjen mukaisiksi ja erityisesti edellytystä tuontituotteiden vapauttamisesta veronluonteisista maksuista, voidakseen selvittää, koskiko maksuilla rahoitettava toimenpide vientituotteita ja vaikuttivatko maksut lopullisten tuotteiden hintaan, koska vapailla markkinoilla hinta tavallisesti määräytyy tarjonnan ja kysynnän vaihtelujen mukaan.

3.   BELGIAN HUOMAUTUKSET

| (36) | Huomautukset, joissa Belgia vastasi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta koskevassa komission päätöksessä esitettyihin epäilyihin, saapuivat komissioon 27 päivänä helmikuuta 2009. Ne voidaan tiivistää seuraavasti: |
| --- | --- |

(36)

Huomautukset, joissa Belgia vastasi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta koskevassa komission päätöksessä esitettyihin epäilyihin, saapuivat komissioon 27 päivänä helmikuuta 2009. Ne voidaan tiivistää seuraavasti:

3.1   BSE-testien rahoittamisen luokitteleminen valtiontueksi

| (37) | Ensinnäkin Belgia katsoo, ettei komissio voi luokitella BSE-testien rahoittamista valtiontueksi, koska testit ovat pakollisia. Belgia väittää, että jäsenvaltiot velvoitetaan tekemään BSE-testejä tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä 22 päivänä toukokuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 999/2001 (16) kansanterveyden suojelemiseksi. Väitteensä tueksi Belgia lainaa kahta yhteisöjen tuomioistuimen tuomiota (17), joissa katsotaan, että kansanterveyden suojelemiseksi toimitettuja tarkastuksia ei voida pitää sellaisena palveluna, joka oikeuttaa kantamaan vastasuoritukseksi maksun, ja että viranomaisen on vastattava itse tällaisten tarkastusten kustannuksista. Belgia tosin myöntää, että kyseiset tuomiot koskevat tavaroiden vapaata liikkuvuutta eivätkä valtiontukia, mutta katsoo, että samaa päättelyä voidaan soveltaa myös valtiontukiasioissa. |
| --- | --- |

(37)

Ensinnäkin Belgia katsoo, ettei komissio voi luokitella BSE-testien rahoittamista valtiontueksi, koska testit ovat pakollisia. Belgia väittää, että jäsenvaltiot velvoitetaan tekemään BSE-testejä tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä 22 päivänä toukokuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 999/2001 (16) kansanterveyden suojelemiseksi. Väitteensä tueksi Belgia lainaa kahta yhteisöjen tuomioistuimen tuomiota (17), joissa katsotaan, että kansanterveyden suojelemiseksi toimitettuja tarkastuksia ei voida pitää sellaisena palveluna, joka oikeuttaa kantamaan vastasuoritukseksi maksun, ja että viranomaisen on vastattava itse tällaisten tarkastusten kustannuksista. Belgia tosin myöntää, että kyseiset tuomiot koskevat tavaroiden vapaata liikkuvuutta eivätkä valtiontukia, mutta katsoo, että samaa päättelyä voidaan soveltaa myös valtiontukiasioissa.

| (38) | Lisäksi Belgia toteaa, että koska asetuksessa (EY) N:o 999/2001 ei velvoiteta siirtämään tarkastusten kustannuksia yritysten maksettaviksi, kukin jäsenvaltio voi päättää soveltaa BSE-testien rahoittamisessa ”normaalia” järjestelmää. Sitä, onko valtiontuki valikoiva, on siten arvioitava tähän Belgian normaaliin järjestelmään verraten (18). Kyseessä voi siis olla valtiontuki vain, jos tietyt toimialat tai yritykset ovat saaneet Belgian valitsemaan normaaliin järjestelmään verrattuna edullisempaa kohtelua. Belgian mukaan komissio näyttää katsovan, että kustannukset kuuluvat pääsääntöisesti tuottajien maksettavaksi, mutta asiaan sovellettavassa lainsäädännössä ei kuitenkaan sitä edellytetä. Vaikka on totta, että BSE-testien rahoitusjärjestelyjen erot voivat johtaa kilpailun vääristymiseen, tämä vaara pitäisi Belgian mukaan ratkaista yhdentämällä lainsäädäntöjä (19), mutta se ei ole valtiontukiin liittyvä ongelma. Belgia viittaa myös asiassa GEMO annettuun tuomioon (20) mutta katsoo, ettei tämä tuomio vaikuta mitenkään sen tässä tapauksessa omaksumaan lähestymistapaan. Belgia toistaa 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä kirjeessään, että se kiistää muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä valtiontuista esitetyn luonnehdinnan. Yhteistyön nimissä Belgia on kuitenkin päättänyt vastata komission päättelyyn selventääkseen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyjä näkökohtia. |
| --- | --- |

(38)

Lisäksi Belgia toteaa, että koska asetuksessa (EY) N:o 999/2001 ei velvoiteta siirtämään tarkastusten kustannuksia yritysten maksettaviksi, kukin jäsenvaltio voi päättää soveltaa BSE-testien rahoittamisessa ”normaalia” järjestelmää. Sitä, onko valtiontuki valikoiva, on siten arvioitava tähän Belgian normaaliin järjestelmään verraten (18). Kyseessä voi siis olla valtiontuki vain, jos tietyt toimialat tai yritykset ovat saaneet Belgian valitsemaan normaaliin järjestelmään verrattuna edullisempaa kohtelua. Belgian mukaan komissio näyttää katsovan, että kustannukset kuuluvat pääsääntöisesti tuottajien maksettavaksi, mutta asiaan sovellettavassa lainsäädännössä ei kuitenkaan sitä edellytetä. Vaikka on totta, että BSE-testien rahoitusjärjestelyjen erot voivat johtaa kilpailun vääristymiseen, tämä vaara pitäisi Belgian mukaan ratkaista yhdentämällä lainsäädäntöjä (19), mutta se ei ole valtiontukiin liittyvä ongelma. Belgia viittaa myös asiassa GEMO annettuun tuomioon (20) mutta katsoo, ettei tämä tuomio vaikuta mitenkään sen tässä tapauksessa omaksumaan lähestymistapaan. Belgia toistaa 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä kirjeessään, että se kiistää muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä valtiontuista esitetyn luonnehdinnan. Yhteistyön nimissä Belgia on kuitenkin päättänyt vastata komission päättelyyn selventääkseen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyjä näkökohtia.

3.2   Korvauksen luokittelu valtiontueksi

| (39) | Belgia katsoo, että 10,70 euron korvausta testattua nautaeläintä kohden ei voida pitää valtiontukena. |
| --- | --- |

(39)

Belgia katsoo, että 10,70 euron korvausta testattua nautaeläintä kohden ei voida pitää valtiontukena.

| (40) | Belgian mukaan kyseessä voi olla valtiontuki vain, jos toimenpiteellä myönnetään taloudellista etua yhdelle tai usealle yritykselle. Korvaus voi tuottaa etua ainoastaan, jos saatu taloudellinen hyöty on maksettua korvausta suurempi. Vaikka viranomaiset rahoittavat osan BSE-testien kustannuksista, maataloustuottajan saama lopullinen etu vastaa testistä aiheutuvia kustannuksia vähennettynä testistä maksetulla korvauksella. |
| --- | --- |

(40)

Belgian mukaan kyseessä voi olla valtiontuki vain, jos toimenpiteellä myönnetään taloudellista etua yhdelle tai usealle yritykselle. Korvaus voi tuottaa etua ainoastaan, jos saatu taloudellinen hyöty on maksettua korvausta suurempi. Vaikka viranomaiset rahoittavat osan BSE-testien kustannuksista, maataloustuottajan saama lopullinen etu vastaa testistä aiheutuvia kustannuksia vähennettynä testistä maksetulla korvauksella.

| (41) | Belgia menee päättelyssään vielä pidemmälle väittämällä, että mikäli tuet peritään takaisin, tuottajan maksettavaksi tuleva kokonaissumma itse asiassa kasvaa. Jos nimittäin testin kustannukset on maksettava kokonaisuudessaan takaisin, kustannuksiin olisi lisättävä myös tämä tuottajien jo kertaalleen maksama korvaus. |
| --- | --- |

(41)

Belgia menee päättelyssään vielä pidemmälle väittämällä, että mikäli tuet peritään takaisin, tuottajan maksettavaksi tuleva kokonaissumma itse asiassa kasvaa. Jos nimittäin testin kustannukset on maksettava kokonaisuudessaan takaisin, kustannuksiin olisi lisättävä myös tämä tuottajien jo kertaalleen maksama korvaus.

| (42) | Belgia korostaa, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan kyseessä voi olla valtiontuki vain, jos maksuista saatava tuotto käytetään valikoivasti tietyn taloudellisten toimijoiden ryhmän hyväksi ja jos siitä ei aiheudu yhtäläistä etua kaikille maksuja suorittaneille (21). Tässä tapauksessa korvausta, joka on 10,70 euroa testattua nautaeläintä kohden, peritään naudanlihan tuotantoon osallistuvilta taloudellisilta toimijoilta. Toimijat eivät saa testiin käyttämistään 10,70 eurosta minkäänlaista taloudellista etua, eikä korvausta näin ollen voida pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettuna valtiontukena. |
| --- | --- |

(42)

Belgia korostaa, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan kyseessä voi olla valtiontuki vain, jos maksuista saatava tuotto käytetään valikoivasti tietyn taloudellisten toimijoiden ryhmän hyväksi ja jos siitä ei aiheudu yhtäläistä etua kaikille maksuja suorittaneille (21). Tässä tapauksessa korvausta, joka on 10,70 euroa testattua nautaeläintä kohden, peritään naudanlihan tuotantoon osallistuvilta taloudellisilta toimijoilta. Toimijat eivät saa testiin käyttämistään 10,70 eurosta minkäänlaista taloudellista etua, eikä korvausta näin ollen voida pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettuna valtiontukena.

| (43) | Belgian mukaan komissio soveltaa tätä samaa päättelyä tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessään. Belgia huomauttaa, että kyseisessä päätöksessä 10,70 euron korvausta ei luokitella valtiontueksi (ks. päätöksen johdanto-osan 98 kappale). Samanlaisia perusteluja käytetään tukea N 21/02 koskevassa päätöksessä, jossa sitä osaa BSE-testien kustannuksista, joka rahoitettiin toimialalta pidätetyillä maksuilla, ei pidetty valtiontukena. |
| --- | --- |

(43)

Belgian mukaan komissio soveltaa tätä samaa päättelyä tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessään. Belgia huomauttaa, että kyseisessä päätöksessä 10,70 euron korvausta ei luokitella valtiontueksi (ks. päätöksen johdanto-osan 98 kappale). Samanlaisia perusteluja käytetään tukea N 21/02 koskevassa päätöksessä, jossa sitä osaa BSE-testien kustannuksista, joka rahoitettiin toimialalta pidätetyillä maksuilla, ei pidetty valtiontukena.

| (44) | Belgian viranomaiset ilmoittivat 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä kirjeessään, että korvaus peritään tuottajilta ja että se koskee osaa BSE-testien taloudellisista kustannuksista. Vastauksessaan komission kysymykseen siitä, vastaako korvauksen määrä laboratorioiden tarjoamien palvelujen tosiasiallisia taloudellisia kustannuksia, Belgia toteaa korvauksen kattavan vain osan BSE-testien kustannuksista, kuten tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä todetaan. Kyseisen komission päätöksen johdanto-osan 61–66 kappaleessa esitetty päätelmä, jonka mukaan korvauksen määrä vastaisi tarjottujen palvelujen kustannuksia, koski aivan muita palveluja kuin BSE-testausta. Belgia toistaa, että BSE-testien osalta tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä todetaan, että BSE-testien muodossa tarjotut palvelut ovat valtiontukea mutta korvauksen osuus (10,70 euroa) ei ole, joten se on vähennettävä testien kustannuksista. |
| --- | --- |

(44)

Belgian viranomaiset ilmoittivat 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä kirjeessään, että korvaus peritään tuottajilta ja että se koskee osaa BSE-testien taloudellisista kustannuksista. Vastauksessaan komission kysymykseen siitä, vastaako korvauksen määrä laboratorioiden tarjoamien palvelujen tosiasiallisia taloudellisia kustannuksia, Belgia toteaa korvauksen kattavan vain osan BSE-testien kustannuksista, kuten tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä todetaan. Kyseisen komission päätöksen johdanto-osan 61–66 kappaleessa esitetty päätelmä, jonka mukaan korvauksen määrä vastaisi tarjottujen palvelujen kustannuksia, koski aivan muita palveluja kuin BSE-testausta. Belgia toistaa, että BSE-testien osalta tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä todetaan, että BSE-testien muodossa tarjotut palvelut ovat valtiontukea mutta korvauksen osuus (10,70 euroa) ei ole, joten se on vähennettävä testien kustannuksista.

3.3   Liiallisten korvausten välttäminen ja testien markkinahinnan mukainen hinnoittelu

| (45) | Belgia viittaa vuosiksi 2007–2013 annettujen maa- ja metsätalousalan valtiontukia koskevien suuntaviivojen (22), jäljempänä ’maatalouden suuntaviivat vuosiksi 2007–2013’, 132 kohtaan, jonka mukaan 40 euroa testiä kohden on ”nykyisin edullisimmaksi arvioitu hinta yhteisössä”. FAVV:n heinäkuusta 2005 lähtien määrittämät hinnat jäävät alle 40 euron. Belgian viranomaisten mukaan tämä todistaa, että Belgiassa käytetyt hinnat vastaavat markkinahintoja. Komissio myöntää tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessään, että laboratoriot on valittu avoimessa, läpinäkyvässä ja syrjimättömässä menettelyssä ja ettei palveluntarjoajien (eli laboratorioiden) voida katsoa saaneen valtiontukea. Tilanne ei sittemmin ole muuttunut. Lisäksi Belgian kilpailuviranomaisilla on parhaillaan käynnissä tutkinta, joka koskee mahdollisia hintasopimuksia BSE-testauksiin osallistuvien laboratorioiden välillä. Belgian viranomaisten mukaan tämä osoittaa selvästi, etteivät ne missään tapauksessa halua maksaa laboratorioille liiallista korvausta. Belgian viranomaiset toteavat 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä kirjeessään, että laboratorioiden mahdollisten hintasopimusten tutkinta jatkuu edelleen ja että se on määrä saattaa päätökseen vuoden 2010 ensimmäisellä neljänneksellä. |
| --- | --- |

(45)

Belgia viittaa vuosiksi 2007–2013 annettujen maa- ja metsätalousalan valtiontukia koskevien suuntaviivojen (22), jäljempänä ’maatalouden suuntaviivat vuosiksi 2007–2013’, 132 kohtaan, jonka mukaan 40 euroa testiä kohden on ”nykyisin edullisimmaksi arvioitu hinta yhteisössä”. FAVV:n heinäkuusta 2005 lähtien määrittämät hinnat jäävät alle 40 euron. Belgian viranomaisten mukaan tämä todistaa, että Belgiassa käytetyt hinnat vastaavat markkinahintoja. Komissio myöntää tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessään, että laboratoriot on valittu avoimessa, läpinäkyvässä ja syrjimättömässä menettelyssä ja ettei palveluntarjoajien (eli laboratorioiden) voida katsoa saaneen valtiontukea. Tilanne ei sittemmin ole muuttunut. Lisäksi Belgian kilpailuviranomaisilla on parhaillaan käynnissä tutkinta, joka koskee mahdollisia hintasopimuksia BSE-testauksiin osallistuvien laboratorioiden välillä. Belgian viranomaisten mukaan tämä osoittaa selvästi, etteivät ne missään tapauksessa halua maksaa laboratorioille liiallista korvausta. Belgian viranomaiset toteavat 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä kirjeessään, että laboratorioiden mahdollisten hintasopimusten tutkinta jatkuu edelleen ja että se on määrä saattaa päätökseen vuoden 2010 ensimmäisellä neljänneksellä.

3.4   Maksujen periminen viennistä ja tuonnista

| (46) | Belgian viranomaiset väittävät, että maksuosuuksia ja korvauksia ei ole koskaan sovellettu tuontiin ja vientiin. Maksuosuuksia pidätetään ainoastaan Belgiaan sijoittautuneilta yrittäjiltä, ja 10,70 euron korvaus on maksettava vain Belgiassa teurastetuista yli 30 kuukauden ikäisistä nautaeläimistä. |
| --- | --- |

(46)

Belgian viranomaiset väittävät, että maksuosuuksia ja korvauksia ei ole koskaan sovellettu tuontiin ja vientiin. Maksuosuuksia pidätetään ainoastaan Belgiaan sijoittautuneilta yrittäjiltä, ja 10,70 euron korvaus on maksettava vain Belgiassa teurastetuista yli 30 kuukauden ikäisistä nautaeläimistä.

| (47) | Belgia korostaa, että komissio on jo tutkinut nämä toimenpiteet tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessään ja todennut, että maksuosuudet eivät ole tuonti- tai vientituotteita syrjiviä eivätkä perussopimuksen määräysten vastaisia. |
| --- | --- |

(47)

Belgia korostaa, että komissio on jo tutkinut nämä toimenpiteet tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessään ja todennut, että maksuosuudet eivät ole tuonti- tai vientituotteita syrjiviä eivätkä perussopimuksen määräysten vastaisia.

3.5   Sellaisen järjestelyn puuttuminen, jolla teurastamot siirtäisivät korvauksen tuottajien tai muiden markkinatoimijoiden maksettavaksi

| (48) | Belgian viranomaiset toteavat, että teurastamot siirtävät korvauksista aiheutuvat kustannukset asiakkaidensa maksettavaksi siihen tapaan kuin yritykset tavanomaisestikin siirtävät kuluja asiakkaille. Kustannusten siirtäminen kuuluu toisin sanoen tavanomaisiin markkinamekanismeihin. Korvauksen kirjaaminen erillisenä eränä tuottajille lähetettäviin laskuihin on sekin tavanomainen käytäntö. Tältä osin Belgia viittaa tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevan päätöksen johdanto-osan 93 ja 95 kappaleeseen, joissa katsotaan suuntaviivojen 25 kohdassa määriteltyjen edellytysten täyttyvän. |
| --- | --- |

(48)

Belgian viranomaiset toteavat, että teurastamot siirtävät korvauksista aiheutuvat kustannukset asiakkaidensa maksettavaksi siihen tapaan kuin yritykset tavanomaisestikin siirtävät kuluja asiakkaille. Kustannusten siirtäminen kuuluu toisin sanoen tavanomaisiin markkinamekanismeihin. Korvauksen kirjaaminen erillisenä eränä tuottajille lähetettäviin laskuihin on sekin tavanomainen käytäntö. Tältä osin Belgia viittaa tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevan päätöksen johdanto-osan 93 ja 95 kappaleeseen, joissa katsotaan suuntaviivojen 25 kohdassa määriteltyjen edellytysten täyttyvän.

3.6   Tuensaajien luokittelu pieniksi ja keskisuuriksi yrityksiksi, jäljempänä ’pk-yritykset’

| (49) | Belgia toteaa, että Belgiassa kaikki maataloustuottajat voidaan luokitella pk-yrityksiksi seuraavien edellytysten perusteella: niiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää, niiden vuotuinen liikevaihto on enintään 40 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma enintään 27 miljoonaa euroa, ja muiden, pk-yritykseksi luokittelemattomien yritysten omistusosuus niistä on alle 25 prosenttia. |
| --- | --- |

(49)

Belgia toteaa, että Belgiassa kaikki maataloustuottajat voidaan luokitella pk-yrityksiksi seuraavien edellytysten perusteella: niiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää, niiden vuotuinen liikevaihto on enintään 40 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma enintään 27 miljoonaa euroa, ja muiden, pk-yritykseksi luokittelemattomien yritysten omistusosuus niistä on alle 25 prosenttia.

3.7   Huomautukset tukien soveltuvuudesta sisämarkkinoille muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainittuina kolmena ajanjaksona (vuosina 2001–2003, vuosina 2003–2007 ja vuodesta 2007 eteenpäin)

| (50) | Belgia ei esitä erityisiä huomautuksia 1 päivän tammikuuta 2001 ja 1 päivän tammikuuta 2003 välisestä ajanjaksosta, koska komissio toteaa itsekin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 80 kappaleessa, että tuet ovat todennäköisesti sisämarkkinoille soveltuvia. Belgia kuitenkin väittää, ettei tuen osuus ole ylittänyt 100:aa prosenttia kustannuksista, ja on valmis tarvittaessa toimittamaan asiasta lisätietoja. |
| --- | --- |

(50)

Belgia ei esitä erityisiä huomautuksia 1 päivän tammikuuta 2001 ja 1 päivän tammikuuta 2003 välisestä ajanjaksosta, koska komissio toteaa itsekin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 80 kappaleessa, että tuet ovat todennäköisesti sisämarkkinoille soveltuvia. Belgia kuitenkin väittää, ettei tuen osuus ole ylittänyt 100:aa prosenttia kustannuksista, ja on valmis tarvittaessa toimittamaan asiasta lisätietoja.

| (51) | Belgia kuitenkin huomauttaa toimittavansa nämä tiedot ainoastaan toissijaisesti, sillä se katsoo lähtökohtaisesti, ettei tässä tapauksessa ole kyse valtiontuesta ja että Belgian asia on päättää, kuinka BSE-testit rahoitetaan. |
| --- | --- |

(51)

Belgia kuitenkin huomauttaa toimittavansa nämä tiedot ainoastaan toissijaisesti, sillä se katsoo lähtökohtaisesti, ettei tässä tapauksessa ole kyse valtiontuesta ja että Belgian asia on päättää, kuinka BSE-testit rahoitetaan.

| (52) | Keskimmäisen, 1 päivän tammikuuta 2003 ja 1 päivän tammikuuta 2007 välisen ajanjakson osalta Belgia toteaa, että sellaista tukea, joka olisi ylittänyt 100 prosenttia testin kustannuksista, ei ole maksettu. Belgia viittaa tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevaan päätökseen, jossa tämä kysymys on jo selvitetty. |
| --- | --- |

(52)

Keskimmäisen, 1 päivän tammikuuta 2003 ja 1 päivän tammikuuta 2007 välisen ajanjakson osalta Belgia toteaa, että sellaista tukea, joka olisi ylittänyt 100 prosenttia testin kustannuksista, ei ole maksettu. Belgia viittaa tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevaan päätökseen, jossa tämä kysymys on jo selvitetty.

| (53) | Siltä osin kuin kyse on 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeisestä ajanjaksosta, Belgia väittää, ettei tuki ole voinut ylittää 40:tä euroa, koska testien kustannukset jäivät alle 40 euron. |
| --- | --- |

(53)

Siltä osin kuin kyse on 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeisestä ajanjaksosta, Belgia väittää, ettei tuki ole voinut ylittää 40:tä euroa, koska testien kustannukset jäivät alle 40 euron.

| (54) | Huomautustensa liitteenä Belgia toimittaa yksityiskohtaisen selvityksen, jossa BSE-testien rahoituksen yhteydessä toteutetut toimenpiteet esitetään aikajärjestyksessä. Koska suurin osa selvityksen tiedoista sisältyy tässä päätöksessä esitettyyn kuvaukseen, niitä ei esitetä tässä kokonaisuudessaan. Tietyt seikat kerrataan kuitenkin myös jäljempänä. |
| --- | --- |

(54)

Huomautustensa liitteenä Belgia toimittaa yksityiskohtaisen selvityksen, jossa BSE-testien rahoituksen yhteydessä toteutetut toimenpiteet esitetään aikajärjestyksessä. Koska suurin osa selvityksen tiedoista sisältyy tässä päätöksessä esitettyyn kuvaukseen, niitä ei esitetä tässä kokonaisuudessaan. Tietyt seikat kerrataan kuitenkin myös jäljempänä.

| (55) | BSE-testien rahoittamista koskevat toimenpiteet etenivät seuraavassa järjestyksessä:






  — | 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välinen aika: testit rahoitetaan kokonaisuudessaan valtionkassasta |
| --- | --- | --- |

(55)

BSE-testien rahoittamista koskevat toimenpiteet etenivät seuraavassa järjestyksessä:

—

1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välinen aika: testit rahoitetaan kokonaisuudessaan valtionkassasta

| — | 1 päivän tammikuuta 2002 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välinen aika: BIRB ennakkorahoittaa testejä. BIRB:n myöntämä ennakkorahoitus on yhteensä 67 156 527,65 euroa. |
| --- | --- |

—

1 päivän tammikuuta 2002 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välinen aika: BIRB ennakkorahoittaa testejä. BIRB:n myöntämä ennakkorahoitus on yhteensä 67 156 527,65 euroa.

| — | 1 päivän heinäkuuta 2004 ja 30 päivän marraskuuta 2004 välinen aika: FAVV ennakkorahoittaa testejä |
| --- | --- |

—

1 päivän heinäkuuta 2004 ja 30 päivän marraskuuta 2004 välinen aika: FAVV ennakkorahoittaa testejä

| — | 1 päivän joulukuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välinen aika: 15 päivänä lokakuuta 2004 annetun kuninkaallisen asetuksen nojalla aletaan periä korvausta, joka on 10,70 euroa testattua nautaeläintä kohden. Siihen lisätään FAVV:n rahoitus, jonka se maksaa omista kassavarannoistaan ja sille valtionkassasta varatuilla takaisin maksettavilla ennakoilla |
| --- | --- |

—

1 päivän joulukuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välinen aika: 15 päivänä lokakuuta 2004 annetun kuninkaallisen asetuksen nojalla aletaan periä korvausta, joka on 10,70 euroa testattua nautaeläintä kohden. Siihen lisätään FAVV:n rahoitus, jonka se maksaa omista kassavarannoistaan ja sille valtionkassasta varatuilla takaisin maksettavilla ennakoilla

| — | 1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien: testauksen kustannukset rahoitetaan korvauksella, joka on 10,70 euroa testattua nautaeläintä kohden, sekä seitsemältä toimialalta pidätettävillä maksuosuuksilla (23). Osa maksuosuuksien tuotosta käytetään 1 päivästä tammikuuta 2002 lähtien ennakkorahoitettujen BSE-testien kustannusten hyvittämiseen. Korvausta korotetaan indeksin mukaisesti 11,07 euroon 1 päivästä tammikuuta 2008 lähtien. |
| --- | --- |

—

1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien: testauksen kustannukset rahoitetaan korvauksella, joka on 10,70 euroa testattua nautaeläintä kohden, sekä seitsemältä toimialalta pidätettävillä maksuosuuksilla (23). Osa maksuosuuksien tuotosta käytetään 1 päivästä tammikuuta 2002 lähtien ennakkorahoitettujen BSE-testien kustannusten hyvittämiseen. Korvausta korotetaan indeksin mukaisesti 11,07 euroon 1 päivästä tammikuuta 2008 lähtien.

| (56) | BSE-testien hinnat ovat seuraavat:







  (euroa) |
| --- | --- |
| Ajanjakso | Testin kokonaiskulut (24) | Korvauksen määrä |
| 1.1.2001–31.1.2001 | 111,81 | / |
| 1.2.2001–31.3.2001 | 89,50 | / |
| 1.4.2001–31.12.2001 | 64,71 | / |
| 1.1.2002–15.3.2002 | 64,74 | / |
| 16.3.2002–31.12.2003 | 63,45 | / |
| 1.1.2004–15.1.2004 | 63,42 | / |
| 16.1.2004–30.6.2004 | 53,88 | / |
| 1.7.2004–30.11.2004 | 43,44 | / |
| 1.12.2004–31.12.2004 | 43,44 | 10,70 |
| 1.1.2005–30.6.2005 | 43,47 | 10,70 |
| 1.7.2005–31.12.2005 | 38,62 | 10,70 |
| 1.1.2006–30.9.2006 | 40,35 | 10,70 |
| 1.10.2006–31.12.2006 | 39,32 | 10,70 |
| 1.1.2007–31.12.2007 | 39,35 | 10,70 |
| 1.1.2008–31.12.2008 | 39,38 | 11,07 |

(56)

BSE-testien hinnat ovat seuraavat:

(euroa)

Ajanjakso

Testin kokonaiskulut (24)

Korvauksen määrä

1.1.2001–31.1.2001

111,81

/

1.2.2001–31.3.2001

89,50

/

1.4.2001–31.12.2001

64,71

/

1.1.2002–15.3.2002

64,74

/

16.3.2002–31.12.2003

63,45

/

1.1.2004–15.1.2004

63,42

/

16.1.2004–30.6.2004

53,88

/

1.7.2004–30.11.2004

43,44

/

1.12.2004–31.12.2004

43,44

10,70

1.1.2005–30.6.2005

43,47

10,70

1.7.2005–31.12.2005

38,62

10,70

1.1.2006–30.9.2006

40,35

10,70

1.10.2006–31.12.2006

39,32

10,70

1.1.2007–31.12.2007

39,35

10,70

1.1.2008–31.12.2008

39,38

11,07

3.8   Vastaukset komission esittämiin lisäkysymyksiin

| (57) | Belgia esittää 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä kirjeessään useita täsmennyksiä vastaukseksi komission 24 päivänä heinäkuuta 2009 Belgian huomautuksista esittämiin kysymyksiin. Ensinnäkin Belgia toistaa kantansa, jonka mukaan jäsenvaltiolla ei ole velvollisuutta siirtää BSE-testien kustannuksia taloudellisten toimijoiden maksettavaksi. Koska viranomaisten pakollisten tarkastusten kustannukset liittyvät kansanterveyden suojeluun, niitä ei voida pitää vastasuorituksena tarjotusta palvelusta eikä siirtää taloudellisten toimijoiden maksettaviksi. Yhteistyön nimissä Belgia on kuitenkin päättänyt vastata komission kysymyksiin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyn päättelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(57)

Belgia esittää 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä kirjeessään useita täsmennyksiä vastaukseksi komission 24 päivänä heinäkuuta 2009 Belgian huomautuksista esittämiin kysymyksiin. Ensinnäkin Belgia toistaa kantansa, jonka mukaan jäsenvaltiolla ei ole velvollisuutta siirtää BSE-testien kustannuksia taloudellisten toimijoiden maksettavaksi. Koska viranomaisten pakollisten tarkastusten kustannukset liittyvät kansanterveyden suojeluun, niitä ei voida pitää vastasuorituksena tarjotusta palvelusta eikä siirtää taloudellisten toimijoiden maksettaviksi. Yhteistyön nimissä Belgia on kuitenkin päättänyt vastata komission kysymyksiin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyn päättelyn mukaisesti.

| (58) | Siltä osin kuin on kyse yhteisön rahoitusosuudesta, Belgia vahvistaa sisällyttäneensä sitä koskevat tiedot aiemmin toimittamiinsa lukuihin. |
| --- | --- |

(58)

Siltä osin kuin on kyse yhteisön rahoitusosuudesta, Belgia vahvistaa sisällyttäneensä sitä koskevat tiedot aiemmin toimittamiinsa lukuihin.

| (59) | Edelleen Belgia huomauttaa, että 30 päivän kesäkuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä ajanjaksona kustannukset rahoitti FAVV käytettävissään olevista rahoituslähteistä, jotka sille oli siirretty organisaatioilta, joihin se oli aiemmin kuulunut. Tänä ajanjaksona ei peritty lainkaan veronluonteisia maksuja. |
| --- | --- |

(59)

Edelleen Belgia huomauttaa, että 30 päivän kesäkuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä ajanjaksona kustannukset rahoitti FAVV käytettävissään olevista rahoituslähteistä, jotka sille oli siirretty organisaatioilta, joihin se oli aiemmin kuulunut. Tänä ajanjaksona ei peritty lainkaan veronluonteisia maksuja.

| (60) | Komissio esitti joitakin kysymyksiä kahden Belgian huomautuksissa mainitun summan (15 237 646 euroa ja 67 156 527,65 euroa) välisestä suhteesta (ks. johdanto-osan 55 kappale). Belgia vastasi, että huomautuksissa mainitut 15 237 646 euroa sisältyvät kokonaisuudessaan 67 156 527,65 euron summaan. Lisäksi Belgian viranomaiset lupasivat tehdä laskelmia tarkistaakseen, että summa on varmasti oikea. |
| --- | --- |

(60)

Komissio esitti joitakin kysymyksiä kahden Belgian huomautuksissa mainitun summan (15 237 646 euroa ja 67 156 527,65 euroa) välisestä suhteesta (ks. johdanto-osan 55 kappale). Belgia vastasi, että huomautuksissa mainitut 15 237 646 euroa sisältyvät kokonaisuudessaan 67 156 527,65 euron summaan. Lisäksi Belgian viranomaiset lupasivat tehdä laskelmia tarkistaakseen, että summa on varmasti oikea.

| (61) | Korvausten osalta Belgia huomauttaa, että ne veloitettiin maataloustuottajilta ja että ne eivät voineet olla valtiontukea. Tältä osin Belgia viittaa tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevaan päätökseen, jossa todetaan, että 44,08 euron kokonaishinnasta vain 33,38 euroa on valtiontukea. Loput 10,70 euroa eivät ole tukea, joten tämä osuus vähennettiin testin hinnasta arvioitaessa, vastaako tuki sallittua enimmäismäärää, joka on 40 euroa testiä kohden. |
| --- | --- |

(61)

Korvausten osalta Belgia huomauttaa, että ne veloitettiin maataloustuottajilta ja että ne eivät voineet olla valtiontukea. Tältä osin Belgia viittaa tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevaan päätökseen, jossa todetaan, että 44,08 euron kokonaishinnasta vain 33,38 euroa on valtiontukea. Loput 10,70 euroa eivät ole tukea, joten tämä osuus vähennettiin testin hinnasta arvioitaessa, vastaako tuki sallittua enimmäismäärää, joka on 40 euroa testiä kohden.

| (62) | Belgia täsmentää vielä, että ainoa ero tarkasteltavana olevan järjestelmän ja komission tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä hyväksymän järjestelmän välillä on korvauksen indeksikorotus 10,70 eurosta 11,07 euroon. |
| --- | --- |

(62)

Belgia täsmentää vielä, että ainoa ero tarkasteltavana olevan järjestelmän ja komission tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä hyväksymän järjestelmän välillä on korvauksen indeksikorotus 10,70 eurosta 11,07 euroon.

| (63) | Belgia esittää 1 päivänä joulukuuta 2009 päivätyssä kirjeessään korjauksia aiemmin toimittamiinsa testien lukumäärää koskeviin lukuihin. Se selittää, että korjatut luvut korvaavat aikaisemmat, ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaa päätöstä ja sen jälkeen lähetetyissä kirjeissä ilmoitetut luvut. |
| --- | --- |

(63)

Belgia esittää 1 päivänä joulukuuta 2009 päivätyssä kirjeessään korjauksia aiemmin toimittamiinsa testien lukumäärää koskeviin lukuihin. Se selittää, että korjatut luvut korvaavat aikaisemmat, ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaa päätöstä ja sen jälkeen lähetetyissä kirjeissä ilmoitetut luvut.

| (64) | Korjaukset johtuvat siitä, että aiemmin huomioon otettu näytteiden lukumäärä oli osoittautunut virheelliseksi. Belgian ensimmäiset laskelmat perustuivat nimittäin teoreettiseen lukuun, joka oli kolme näytettä tunnissa, kun todellisuudessa kentällä otettiin 12 näytettä tunnissa. Testien tuntikohtaisen lukumäärän korottamisen seurauksena näytekohtaiset kustannukset alenivat, mikä puolestaan vaikutti testin kokonaiskustannuksiin, sillä osa testin hinnasta muodostuu tuntipalkkiosta, joka aleni, kun näytteitä otettiin enemmän tuntia kohti. Lisäksi vuosina 2003 ja 2004 teurastettujen eläinten kokonaismäärää tarkistettiin alaspäin verrattuna aikaisemmin toimitettuihin lukuihin. Belgian 1 päivänä joulukuuta 2009 päivätyssä kirjeessä mainitut, komissiolle toimitetut luvut vuosilta 2003 ja 2004 koskevat ihmisravinnoksi teurastettuja eläimiä.











  (euroa) |
| --- | --- |
| Vuosi 2003 | Laboratoriokulut | Eläinlääkärin tuntipalkkio | Näytteenottokulut | Testaussarjan kulut | Kokonaiskulut | Tuki
  > 40 EUR/testi |
| tammikuu | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| helmikuu | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| maaliskuu | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| huhtikuu | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| toukokuu | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| kesäkuu | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| heinäkuu | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| elokuu | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| syyskuu | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| lokakuu | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| marraskuu | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| joulukuu | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |

(64)

Korjaukset johtuvat siitä, että aiemmin huomioon otettu näytteiden lukumäärä oli osoittautunut virheelliseksi. Belgian ensimmäiset laskelmat perustuivat nimittäin teoreettiseen lukuun, joka oli kolme näytettä tunnissa, kun todellisuudessa kentällä otettiin 12 näytettä tunnissa. Testien tuntikohtaisen lukumäärän korottamisen seurauksena näytekohtaiset kustannukset alenivat, mikä puolestaan vaikutti testin kokonaiskustannuksiin, sillä osa testin hinnasta muodostuu tuntipalkkiosta, joka aleni, kun näytteitä otettiin enemmän tuntia kohti. Lisäksi vuosina 2003 ja 2004 teurastettujen eläinten kokonaismäärää tarkistettiin alaspäin verrattuna aikaisemmin toimitettuihin lukuihin. Belgian 1 päivänä joulukuuta 2009 päivätyssä kirjeessä mainitut, komissiolle toimitetut luvut vuosilta 2003 ja 2004 koskevat ihmisravinnoksi teurastettuja eläimiä.

(euroa)

Vuosi 2003

Laboratoriokulut

Eläinlääkärin tuntipalkkio

Näytteenottokulut

Testaussarjan kulut

Kokonaiskulut

Tuki

> 40 EUR/testi

tammikuu

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

helmikuu

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

maaliskuu

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

huhtikuu

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

toukokuu

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

kesäkuu

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

heinäkuu

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

elokuu

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

syyskuu

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

lokakuu

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

marraskuu

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

joulukuu

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

| (euroa) |
| --- |
| Vuosi 2004 | Laboratoriokulut | Eläinlääkärin tuntipalkkio | Näytteenottokulut | Testaussarjan kulut | Kokonaiskulut | Tuki
  > 40 EUR/testi |
| 1.–15. tammikuuta | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| 16.–31. tammikuuta | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| helmikuu | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| maaliskuu | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| huhtikuu | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| toukokuu | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| kesäkuu | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| heinäkuu | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| elokuu | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| syyskuu | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| lokakuu | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| marraskuu | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| joulukuu | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |

(euroa)

Vuosi 2004

Laboratoriokulut

Eläinlääkärin tuntipalkkio

Näytteenottokulut

Testaussarjan kulut

Kokonaiskulut

Tuki

> 40 EUR/testi

1.–15. tammikuuta

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

16.–31. tammikuuta

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

helmikuu

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

maaliskuu

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

huhtikuu

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

toukokuu

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

kesäkuu

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

heinäkuu

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

elokuu

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

syyskuu

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

lokakuu

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

marraskuu

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

joulukuu

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

| (65) | Johdanto-osan 64 kappaleessa olevan taulukon perusteella Belgia toteaa, että 1 päivästä heinäkuuta 2004 lähtien BSE-testien kokonaiskustannukset jäivät alle 40 euron. |
| --- | --- |

(65)

Johdanto-osan 64 kappaleessa olevan taulukon perusteella Belgia toteaa, että 1 päivästä heinäkuuta 2004 lähtien BSE-testien kokonaiskustannukset jäivät alle 40 euron.

| (66) | Tällä perusteella Belgian viranomaiset lähettivät oikaisun myös ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista toimittamaansa taulukkoon, joka esitetään menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 25 kappaleessa. Nämä viimeisimmät luvut eivät ole enää arvioita vaan toteutuneita lukuja. Korjattujen tietojen mukaan ennakkorahoituksen kokonaismäärä ei ollut aiemmin arvioitu 15 237 789,90 euroa vaan 6 619 810,74 euroa.









  Ajanjakso | | Testin hinta (EUR) | Testien määrä | Yhteensä (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2003–
  15.1.2004 | Epäsuora valtiontuki | 40,00 | 373 550 | 14 942 015,90 |
| Testin kustannukset > 40 EUR | 31,08 | 373 550 | 5 759 524,54 |
| Yhteensä | 71,08 | 373 550 | 20 701 540,44 |
| 16.1.2004–
  30.6.2004 | Epäsuora valtiontuki | 40,00 | 160 551 | 6 422 043,10 |
| Korvaus | 22,02 | 160 551 | 860 286,19 |
| Yhteensä | 62,02 | 160 551 | 7 282 329,29 |
| 1.1.2003–


  30.6.2004 | Tuen enimmäismäärän (40 EUR) ylittävä ennakkorahoitus yhteensä | 6 619 810,74 |

(66)

Tällä perusteella Belgian viranomaiset lähettivät oikaisun myös ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista toimittamaansa taulukkoon, joka esitetään menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 25 kappaleessa. Nämä viimeisimmät luvut eivät ole enää arvioita vaan toteutuneita lukuja. Korjattujen tietojen mukaan ennakkorahoituksen kokonaismäärä ei ollut aiemmin arvioitu 15 237 789,90 euroa vaan 6 619 810,74 euroa.

Ajanjakso

Testin hinta (EUR)

Testien määrä

Yhteensä (EUR)

1.1.2003–

15.1.2004

Epäsuora valtiontuki

40,00

373 550

14 942 015,90

Testin kustannukset > 40 EUR

31,08

373 550

5 759 524,54

Yhteensä

71,08

373 550

20 701 540,44

16.1.2004–

30.6.2004

Epäsuora valtiontuki

40,00

160 551

6 422 043,10

Korvaus

22,02

160 551

860 286,19

Yhteensä

62,02

160 551

7 282 329,29

1.1.2003–

30.6.2004

Tuen enimmäismäärän (40 EUR) ylittävä ennakkorahoitus yhteensä

6 619 810,74

| (67) | Lisäksi Belgia huomauttaa, että jos Belgian kilpailuviranomaisten tutkinnassa ilmenee, että mahdollinen laboratorioiden välinen laiton hintasopimus on johtanut BSE-testeistä veloitettujen hintojen kohoamiseen, se sitoutuu perimään korotuksen takaisin panemalla tarvittaessa vireille oikeudenkäynnin toimivaltaisessa tuomioistuimessa. |
| --- | --- |

(67)

Lisäksi Belgia huomauttaa, että jos Belgian kilpailuviranomaisten tutkinnassa ilmenee, että mahdollinen laboratorioiden välinen laiton hintasopimus on johtanut BSE-testeistä veloitettujen hintojen kohoamiseen, se sitoutuu perimään korotuksen takaisin panemalla tarvittaessa vireille oikeudenkäynnin toimivaltaisessa tuomioistuimessa.

| (68) | Belgian viranomaiset vakuuttivat 6 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyssä kirjeessään, että 10,70 euron korvaus liittyy yksinomaan niiden tuensaajien maksamiin BSE-testeihin, joille on tosiasiallisesti tarjottu tätä palvelua kyseisenä ajankohtana, eikä korvausten tuottoa käytetä tätä aikaisempien BSE-testien ennakkorahoituksen hyvittämiseen. |
| --- | --- |

(68)

Belgian viranomaiset vakuuttivat 6 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyssä kirjeessään, että 10,70 euron korvaus liittyy yksinomaan niiden tuensaajien maksamiin BSE-testeihin, joille on tosiasiallisesti tarjottu tätä palvelua kyseisenä ajankohtana, eikä korvausten tuottoa käytetä tätä aikaisempien BSE-testien ennakkorahoituksen hyvittämiseen.

| (69) | Samassa 6 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyssä kirjeessä Belgian viranomaiset ilmoittivat BIRB:n ennakkorahoituksen kokonaismääräksi 67 156 527,65 euroa. FAVV on hyvittänyt osan tästä kokonaismäärästä seuraavasti:






  Vuosi | FAVV:n hyvitykset |
| --- | --- | --- |
| 2005 | 4 477 102 EUR |
| 2006 | 4 477 102 EUR |
| 2007 | Ei hyvitystä (hyvitykselle haettiin lykkäystä, joka myönnettiin korkoa vastaan) |
| 2008 | 194 901 EUR (lykätylle hyvitykselle kertyneet korot) |
| 2008– | Hyvitykset BIRB:lle lopetetaan – 22.12.2008 annettu puitelaki |
| Hyvittämättä | 58 202 323 EUR |

(69)

Samassa 6 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyssä kirjeessä Belgian viranomaiset ilmoittivat BIRB:n ennakkorahoituksen kokonaismääräksi 67 156 527,65 euroa. FAVV on hyvittänyt osan tästä kokonaismäärästä seuraavasti:

Vuosi

FAVV:n hyvitykset

2005

4 477 102 EUR

2006

4 477 102 EUR

2007

Ei hyvitystä (hyvitykselle haettiin lykkäystä, joka myönnettiin korkoa vastaan)

2008

194 901 EUR (lykätylle hyvitykselle kertyneet korot)

2008–

Hyvitykset BIRB:lle lopetetaan – 22.12.2008 annettu puitelaki

Hyvittämättä

58 202 323 EUR

| (70) | Belgia selittää, että hallitus oli päättänyt lykätä ennakkorahoituksen hyvittämistä BIRB:lle ja että takaisin perityt määrät siirretään siitä syystä ylijäämänä FAVV:lle. Tämä ylijäämä luetaan BSE-testien hyvitykseksi. |
| --- | --- |

(70)

Belgia selittää, että hallitus oli päättänyt lykätä ennakkorahoituksen hyvittämistä BIRB:lle ja että takaisin perityt määrät siirretään siitä syystä ylijäämänä FAVV:lle. Tämä ylijäämä luetaan BSE-testien hyvitykseksi.

| (71) | Siltä osin kuin on kyse BSE-testien kustannusten siirtämisestä tuottajien maksettavaksi, Belgia vakuuttaa, ettei sillä ollut käytössä mitään järjestelmää, jossa teurastamot olisi nimenomaisesti velvoitettu laskuttamaan BSE-testien korvaukset tuottajilta, vaan ne toimivat näin luonnostaan. Belgia on toimittanut näytteeksi joitakin laskuja, joista käy selvästi ilmi, että hyvityksen määrä on veloitettu erillisenä eränä. Näytteet ovat teurastamon tuottajalle laatimia ostolaskuja, joissa korvauksen määrä on vähennetty teurastamon eläimestä maksamasta kokonaishinnasta. Belgia toteaa laskujen todistavan, että tuottaja on FAVV:lle hyvitettävien BSE-testien lopullinen maksaja. |
| --- | --- |

(71)

Siltä osin kuin on kyse BSE-testien kustannusten siirtämisestä tuottajien maksettavaksi, Belgia vakuuttaa, ettei sillä ollut käytössä mitään järjestelmää, jossa teurastamot olisi nimenomaisesti velvoitettu laskuttamaan BSE-testien korvaukset tuottajilta, vaan ne toimivat näin luonnostaan. Belgia on toimittanut näytteeksi joitakin laskuja, joista käy selvästi ilmi, että hyvityksen määrä on veloitettu erillisenä eränä. Näytteet ovat teurastamon tuottajalle laatimia ostolaskuja, joissa korvauksen määrä on vähennetty teurastamon eläimestä maksamasta kokonaishinnasta. Belgia toteaa laskujen todistavan, että tuottaja on FAVV:lle hyvitettävien BSE-testien lopullinen maksaja.

| (72) | Viimeisessä, 25 päivänä toukokuuta 2011 päivätyssä kirjeessään Belgian viranomaiset väittävät, että tukimääriin voitiin asetuksen soveltamisaikana soveltaa samanaikaisesti sekä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maatalous- ja kalastusalalla 6 päivänä lokakuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1860/2004 (25) tarkoitettua vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää että tuen sisämarkkinoille soveltuvaa enimmäismäärää, joka on 40 euroa testiä kohden. |
| --- | --- |

(72)

Viimeisessä, 25 päivänä toukokuuta 2011 päivätyssä kirjeessään Belgian viranomaiset väittävät, että tukimääriin voitiin asetuksen soveltamisaikana soveltaa samanaikaisesti sekä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maatalous- ja kalastusalalla 6 päivänä lokakuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1860/2004 (25) tarkoitettua vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää että tuen sisämarkkinoille soveltuvaa enimmäismäärää, joka on 40 euroa testiä kohden.

4.   MUIDEN ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (73) | Komissio ei saanut tässä menettelyssä huomautuksia muilta asianomaisilta. |
| --- | --- |

(73)

Komissio ei saanut tässä menettelyssä huomautuksia muilta asianomaisilta.

5.   ARVIOINTI

5.1   Valtiontuen olemassaolo

| (74) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä esittämissään huomautuksissa Belgia toteaa alustavasti, että koska BSE-testit ovat pakollisia, ne kuuluvat jäsenvaltioiden maksettavaksi, ja ettei missään yhteisön säännöksessä velvoiteta siirtämään tarkastuskustannuksia yrityksille. Maatalouden suuntaviivat vuosiksi 2007–2013 ja komission tähänastinen käytäntö osoittavat kuitenkin selvästi, että testien eritasoiset kustannukset voivat vääristää kilpailua ja että useimmat jäsenvaltiot myöntävät tukea BSE-testien kustannusten kattamiseksi. Tuen intensiteettiä on siten aiheellista säännellä, jotta rajoitetaan tukien aiheuttamaa kilpailun vääristymistä. TSE-suuntaviivoissa todetaan selvästi, että valtiontukiin liittyy kilpailun vääristymisen riski. Esimerkiksi TSE-suuntaviivojen 24 kohdassa mainitaan, että ”ihmisravinnoksi teurastettavien nautaeläinten pakollisten BSE-testien osalta välitön ja välillinen julkinen tuki saa olla 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen kuitenkin yhteensä enintään 40 euroa testiä kohden, yhteisön tuki mukaan luettuna. Testausvelvollisuus voi perustua yhteisön tai jäsenvaltion lainsäädäntöön.” TSE-suuntaviivat annettiin jäsenvaltioille, joita pyydettiin toteuttamaan aiheelliset toimenpiteet ja muuttamaan voimassa olevat valtiontukijärjestelmänsä näiden suuntaviivojen mukaisiksi. Myös maatalouden suuntaviivoihin vuosiksi 2007–2013 sisältyy maininta BSE-testausta koskevasta valtiontuesta (132 f kohta ja sitä seuraavat kohdat). Lisäksi on tärkeää korostaa, etteivät Belgian viranomaiset ole hakeneet muutosta tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevaan päätökseen, jossa osa BSE-testien rahoituksesta luokitellaan valtiontueksi, ja että ne ovat siten implisiittisesti ilmaisseet hyväksyvänsä BSE-testien rahoituksen luokittelun valtiontueksi. |
| --- | --- |

(74)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä esittämissään huomautuksissa Belgia toteaa alustavasti, että koska BSE-testit ovat pakollisia, ne kuuluvat jäsenvaltioiden maksettavaksi, ja ettei missään yhteisön säännöksessä velvoiteta siirtämään tarkastuskustannuksia yrityksille. Maatalouden suuntaviivat vuosiksi 2007–2013 ja komission tähänastinen käytäntö osoittavat kuitenkin selvästi, että testien eritasoiset kustannukset voivat vääristää kilpailua ja että useimmat jäsenvaltiot myöntävät tukea BSE-testien kustannusten kattamiseksi. Tuen intensiteettiä on siten aiheellista säännellä, jotta rajoitetaan tukien aiheuttamaa kilpailun vääristymistä. TSE-suuntaviivoissa todetaan selvästi, että valtiontukiin liittyy kilpailun vääristymisen riski. Esimerkiksi TSE-suuntaviivojen 24 kohdassa mainitaan, että ”ihmisravinnoksi teurastettavien nautaeläinten pakollisten BSE-testien osalta välitön ja välillinen julkinen tuki saa olla 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen kuitenkin yhteensä enintään 40 euroa testiä kohden, yhteisön tuki mukaan luettuna. Testausvelvollisuus voi perustua yhteisön tai jäsenvaltion lainsäädäntöön.” TSE-suuntaviivat annettiin jäsenvaltioille, joita pyydettiin toteuttamaan aiheelliset toimenpiteet ja muuttamaan voimassa olevat valtiontukijärjestelmänsä näiden suuntaviivojen mukaisiksi. Myös maatalouden suuntaviivoihin vuosiksi 2007–2013 sisältyy maininta BSE-testausta koskevasta valtiontuesta (132 f kohta ja sitä seuraavat kohdat). Lisäksi on tärkeää korostaa, etteivät Belgian viranomaiset ole hakeneet muutosta tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevaan päätökseen, jossa osa BSE-testien rahoituksesta luokitellaan valtiontueksi, ja että ne ovat siten implisiittisesti ilmaisseet hyväksyvänsä BSE-testien rahoituksen luokittelun valtiontueksi.

| (75) | Edellä esitetyn perusteella sille, että Belgia kyseenalaistaa BSE-testien rahoittamisen luokittelun valtiontueksi testien pakollisuuteen vedoten, ei ole mitään perustetta sovellettavissa säännöksissä, joita on sovellettu jo useita vuosia. |
| --- | --- |

(75)

Edellä esitetyn perusteella sille, että Belgia kyseenalaistaa BSE-testien rahoittamisen luokittelun valtiontueksi testien pakollisuuteen vedoten, ei ole mitään perustetta sovellettavissa säännöksissä, joita on sovellettu jo useita vuosia.

| (76) | Näin ollen komissio tutkii kyseiset toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan perusteella. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa todetaan, että jollei perussopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(76)

Näin ollen komissio tutkii kyseiset toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan perusteella. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa todetaan, että jollei perussopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (77) | Jotta toimenpide kuuluisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, seuraavien neljän edellytyksen on täytyttävä: 1) toimenpide on rahoitettava valtion toimesta tai valtion varoista ja sen on oltava valtion toimenpide, 2) sen on koskettava valikoivasti tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja, 3) siihen on sisällyttävä taloudellista etua tuensaajayrityksille ja 4) sillä on oltava vaikutusta yhteisön sisäiseen kauppaan ja sen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(77)

Jotta toimenpide kuuluisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, seuraavien neljän edellytyksen on täytyttävä: 1) toimenpide on rahoitettava valtion toimesta tai valtion varoista ja sen on oltava valtion toimenpide, 2) sen on koskettava valikoivasti tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja, 3) siihen on sisällyttävä taloudellista etua tuensaajayrityksille ja 4) sillä on oltava vaikutusta yhteisön sisäiseen kauppaan ja sen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua.

| (78) | Seuraavissa johdanto-osan kappaleissa näitä neljää edellytystä sovelletaan tarkasteltavana oleviin toimenpiteisiin, jotka voivat olla valtiontukea. |
| --- | --- |

(78)

Seuraavissa johdanto-osan kappaleissa näitä neljää edellytystä sovelletaan tarkasteltavana oleviin toimenpiteisiin, jotka voivat olla valtiontukea.

| (79) | Kuten johdanto-osan 55 kappaleessa todetaan, BSE-testien kustannusten kattamiseksi on käytetty useita eri rahoitusjärjestelmiä. Tutkittaessa valtion varojen käyttöä koskevaa edellytystä tässä päätöksessä tehdään ero BSE-testien eri rahoitustapojen välillä. |
| --- | --- |

(79)

Kuten johdanto-osan 55 kappaleessa todetaan, BSE-testien kustannusten kattamiseksi on käytetty useita eri rahoitusjärjestelmiä. Tutkittaessa valtion varojen käyttöä koskevaa edellytystä tässä päätöksessä tehdään ero BSE-testien eri rahoitustapojen välillä.

5.1.1   Valtion varojen käyttö

5.1.1.1   1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välinen aika

| (80) | BSE-testien kustannukset rahoitettiin 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välisenä aikana kokonaisuudessaan valtionkassasta. Tässä tapauksessa ei siis ole epäilystäkään siitä, että tuki rahoitettiin valtion varoista. |
| --- | --- |

(80)

BSE-testien kustannukset rahoitettiin 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välisenä aikana kokonaisuudessaan valtionkassasta. Tässä tapauksessa ei siis ole epäilystäkään siitä, että tuki rahoitettiin valtion varoista.

5.1.1.2   1 päivän tammikuuta 2002 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välinen aika

| (81) | Seuraavana ajanjaksona eli 1 päivän tammikuuta 2002 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana BIRB ennakkorahoitti testejä siihen asti, kunnes niiden rahoittamiseksi löydettiin rakenteellinen ratkaisu. BIRB on liittovaltion laitos, jolla on oikeushenkilöllisyys. Se muodostettiin entisestä Belgian kansantalous- ja maatalousasioita hoitavasta virastosta (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, OBEA) ja entisen kiintiöiden ja lisenssien keskusviraston (Office Central des Contingents et Licences, OCCL) maatalousjaostosta. Se on maatalous- ja elinkeinoministeriöön kuuluva puolivaltiollinen elin, joka on luokiteltu ryhmään B. BIRB on yhteisen maatalouspolitiikan mukainen hyväksytty maksajavirasto, jonka toimintaa rahoittaa EMOTR (26). Sille voidaan lisäksi antaa liittovaltion tai aluehallintojen maatalouspolitiikkaan liittyviä tehtäviä. Liittovaltiotason (talousasioista vastaava liittovaltion virasto) talousarviosta on osoitettu BIRB:n käyttöön määräraha sen hallintobudjetin tasapainottamiseksi. Lisäksi BIRB:llä on jonkin verran omia tuloja (joidenkin palkkioiden ja vähäisten sijoitusten tuotoista). Edellä esitetyn perusteella myös BIRB:n välittämää rahoitusta on pidettävä valtion varoista maksettuna tukena. |
| --- | --- |

(81)

Seuraavana ajanjaksona eli 1 päivän tammikuuta 2002 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana BIRB ennakkorahoitti testejä siihen asti, kunnes niiden rahoittamiseksi löydettiin rakenteellinen ratkaisu. BIRB on liittovaltion laitos, jolla on oikeushenkilöllisyys. Se muodostettiin entisestä Belgian kansantalous- ja maatalousasioita hoitavasta virastosta (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, OBEA) ja entisen kiintiöiden ja lisenssien keskusviraston (Office Central des Contingents et Licences, OCCL) maatalousjaostosta. Se on maatalous- ja elinkeinoministeriöön kuuluva puolivaltiollinen elin, joka on luokiteltu ryhmään B. BIRB on yhteisen maatalouspolitiikan mukainen hyväksytty maksajavirasto, jonka toimintaa rahoittaa EMOTR (26). Sille voidaan lisäksi antaa liittovaltion tai aluehallintojen maatalouspolitiikkaan liittyviä tehtäviä. Liittovaltiotason (talousasioista vastaava liittovaltion virasto) talousarviosta on osoitettu BIRB:n käyttöön määräraha sen hallintobudjetin tasapainottamiseksi. Lisäksi BIRB:llä on jonkin verran omia tuloja (joidenkin palkkioiden ja vähäisten sijoitusten tuotoista). Edellä esitetyn perusteella myös BIRB:n välittämää rahoitusta on pidettävä valtion varoista maksettuna tukena.

5.1.1.3   1 päivän heinäkuuta 2004 ja 30 päivän marraskuuta 2004 välinen aika

| (82) | 1 päivän heinäkuuta 2004 ja 30 päivän marraskuuta 2004 välisenä aikana testit ennakkorahoitti liittovaltion elintarviketurvallisuusvirasto FAVV. Tuolloin voimassa olleen lainsäädännön (pääasiallisesti 4 päivänä helmikuuta 2000 FAVV:n perustamisesta annetun lain (27) perusteella FAVV:n toimintaa rahoitettiin eri lähteistä saaduilla tuloilla, kuten veronluonteisilla maksuilla, lupamaksuilla ja palkkioilla, hallinnollisten sakkojen tuotolla sekä satunnaisilla tuloilla, lahjoilla ja testamenttilahjoituksilla (28). FAVV on tiettyjen yleistä etua palvelevien yhteisöjen valvonnasta 16 päivänä maaliskuuta 1954 annetussa laissa (29) ryhmään A luokiteltu julkinen laitos, jolla on oikeushenkilöllisyys. Näiden tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että FAVV:n myöntämät tuet ovat valtion varoja ja että niiden osoittamisesta päättää julkinen viranomainen, koska FAVV kuuluu kansanterveyden alalla toimivaltaisen ministeriön alaisuuteen. |
| --- | --- |

(82)

1 päivän heinäkuuta 2004 ja 30 päivän marraskuuta 2004 välisenä aikana testit ennakkorahoitti liittovaltion elintarviketurvallisuusvirasto FAVV. Tuolloin voimassa olleen lainsäädännön (pääasiallisesti 4 päivänä helmikuuta 2000 FAVV:n perustamisesta annetun lain (27) perusteella FAVV:n toimintaa rahoitettiin eri lähteistä saaduilla tuloilla, kuten veronluonteisilla maksuilla, lupamaksuilla ja palkkioilla, hallinnollisten sakkojen tuotolla sekä satunnaisilla tuloilla, lahjoilla ja testamenttilahjoituksilla (28). FAVV on tiettyjen yleistä etua palvelevien yhteisöjen valvonnasta 16 päivänä maaliskuuta 1954 annetussa laissa (29) ryhmään A luokiteltu julkinen laitos, jolla on oikeushenkilöllisyys. Näiden tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että FAVV:n myöntämät tuet ovat valtion varoja ja että niiden osoittamisesta päättää julkinen viranomainen, koska FAVV kuuluu kansanterveyden alalla toimivaltaisen ministeriön alaisuuteen.

5.1.1.4   1 päivän joulukuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välinen aika

| (83) | BSE-testit rahoitettiin 1 päivän joulukuuta 2004 (15 päivänä lokakuuta 2004 annetun kuninkaallisen asetuksen voimaantulopäivä) ja 31 päivän joulukuuta 2005 (10 päivänä marraskuuta 2005 annetun kuninkaallisen asetuksen voimaantulopäivä) välisenä aikana korvauksella, joka oli 10,70 euroa testattua nautaeläintä kohden. Tähän lisättiin FAVV:n rahoitus, jonka se maksoi omista kassavarannoistaan ja sen saataville valtionkassasta asetetulla takaisin maksettavalla ennakolla. |
| --- | --- |

(83)

BSE-testit rahoitettiin 1 päivän joulukuuta 2004 (15 päivänä lokakuuta 2004 annetun kuninkaallisen asetuksen voimaantulopäivä) ja 31 päivän joulukuuta 2005 (10 päivänä marraskuuta 2005 annetun kuninkaallisen asetuksen voimaantulopäivä) välisenä aikana korvauksella, joka oli 10,70 euroa testattua nautaeläintä kohden. Tähän lisättiin FAVV:n rahoitus, jonka se maksoi omista kassavarannoistaan ja sen saataville valtionkassasta asetetulla takaisin maksettavalla ennakolla.

| (84) | Siinä osassa rahoitusta, jonka FAVV on maksanut omista varoistaan, on kyse valtion varoista (ks. johdanto-osan 82 kappale) |
| --- | --- |

(84)

Siinä osassa rahoitusta, jonka FAVV on maksanut omista varoistaan, on kyse valtion varoista (ks. johdanto-osan 82 kappale)

| (85) | Korvauksissa puolestaan voi olla kyse valtion varoista, jos osoitetaan, että ne eivät täysin kata sen palvelun tosiasiallisia kustannuksia, joka niillä on tarkoitus korvata. Jos nimittäin korvaus ei vastaa tarjotun palvelun kustannuksia, ylitys katsotaan korvauksen perineen valtion laitoksen käytettävissä oleviksi valtion varoiksi. Sen vuoksi on tärkeää selvittää, onko korvaukset maksettu FAVV:n yrityksille tosiasiallisesti tarjoamista palveluista ja perustuvatko ne markkinahintoihin (ks. muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 54 kappale). Tätä kysymystä käsitellään jäljempänä siinä yhteydessä, kun tutkitaan edun käsitettä. |
| --- | --- |

(85)

Korvauksissa puolestaan voi olla kyse valtion varoista, jos osoitetaan, että ne eivät täysin kata sen palvelun tosiasiallisia kustannuksia, joka niillä on tarkoitus korvata. Jos nimittäin korvaus ei vastaa tarjotun palvelun kustannuksia, ylitys katsotaan korvauksen perineen valtion laitoksen käytettävissä oleviksi valtion varoiksi. Sen vuoksi on tärkeää selvittää, onko korvaukset maksettu FAVV:n yrityksille tosiasiallisesti tarjoamista palveluista ja perustuvatko ne markkinahintoihin (ks. muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 54 kappale). Tätä kysymystä käsitellään jäljempänä siinä yhteydessä, kun tutkitaan edun käsitettä.

5.1.1.5   1 päivän tammikuuta 2006 jälkeinen aika

| (86) | 10 päivänä marraskuuta 2005 annettujen kuninkaallisten asetusten voimaantulon jälkeisen eli 1 päivänä tammikuuta 2006 alkavan ajanjakson osalta on tutkittava, ovatko näissä asetuksissa vahvistetut korvaukset ja maksuosuudet valtion varoja. Tämä kysymys tutkittiin jo tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä. Sen johdanto-osan 44 kappaleessa todetaan yleisesti, että maksuosuudet ovat valtion varoja ja että korvauksissa voi olla kyse valtion varoista, jos ne eivät kata kokonaisuudessaan sen palvelun kustannuksia, joka niillä oli tarkoitus korvata. BSE-testien tapauksessa osa rahoituksesta saatiin korvauksista ja osa maksuosuuksista. Tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä katsotaan, että se osa BSE-testien rahoituksesta, joka tuli korvauksista, ei ole valtiontukea, ja että maksuosuuksista tullut rahoitus on sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea. Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 34 kappaleessa todetaan, tämä päätös ei koske komission päätöksellä hyväksyttyjä tukia, eikä niitä tutkita uudestaan tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

(86)

10 päivänä marraskuuta 2005 annettujen kuninkaallisten asetusten voimaantulon jälkeisen eli 1 päivänä tammikuuta 2006 alkavan ajanjakson osalta on tutkittava, ovatko näissä asetuksissa vahvistetut korvaukset ja maksuosuudet valtion varoja. Tämä kysymys tutkittiin jo tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä. Sen johdanto-osan 44 kappaleessa todetaan yleisesti, että maksuosuudet ovat valtion varoja ja että korvauksissa voi olla kyse valtion varoista, jos ne eivät kata kokonaisuudessaan sen palvelun kustannuksia, joka niillä oli tarkoitus korvata. BSE-testien tapauksessa osa rahoituksesta saatiin korvauksista ja osa maksuosuuksista. Tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä katsotaan, että se osa BSE-testien rahoituksesta, joka tuli korvauksista, ei ole valtiontukea, ja että maksuosuuksista tullut rahoitus on sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea. Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 34 kappaleessa todetaan, tämä päätös ei koske komission päätöksellä hyväksyttyjä tukia, eikä niitä tutkita uudestaan tässä yhteydessä.

| (87) | Belgialta virallisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen saatujen tietojen mukaan osa maksuosuuksista saadusta tuotosta käytettiin vuosina 2005 ja 2006 sellaisiin 1 päivän tammikuuta 2003 ja 1 päivän joulukuuta 2004 välisenä aikana tehtyjen BSE-testien ennakkorahoituksen hyvityksiin, jotka ylittivät 40 euroa. Tätä ei kuitenkaan mainita tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä. Osa maksuosuuksista siis käytettiin 1 päivän tammikuuta 2003 ja 1 päivän joulukuuta 2004 välisenä aikana tehtyjen BSE-testien rahoittamiseen, ja tarkoituksena oli periä maataloustuottajilta kollektiivisesti takaisin se osa pakollisten BSE-testien ennakkorahoituksesta, joka ylitti tuen sallitun enimmäismäärän eli 40 euroa. |
| --- | --- |

(87)

Belgialta virallisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen saatujen tietojen mukaan osa maksuosuuksista saadusta tuotosta käytettiin vuosina 2005 ja 2006 sellaisiin 1 päivän tammikuuta 2003 ja 1 päivän joulukuuta 2004 välisenä aikana tehtyjen BSE-testien ennakkorahoituksen hyvityksiin, jotka ylittivät 40 euroa. Tätä ei kuitenkaan mainita tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä. Osa maksuosuuksista siis käytettiin 1 päivän tammikuuta 2003 ja 1 päivän joulukuuta 2004 välisenä aikana tehtyjen BSE-testien rahoittamiseen, ja tarkoituksena oli periä maataloustuottajilta kollektiivisesti takaisin se osa pakollisten BSE-testien ennakkorahoituksesta, joka ylitti tuen sallitun enimmäismäärän eli 40 euroa.

| (88) | Se, että osa maksuosuuksien tuotosta käytettiin testien ennakkorahoituksen hyvityksiin, ei vaikuta niiden luokitteluun valtion varoiksi tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä. |
| --- | --- |

(88)

Se, että osa maksuosuuksien tuotosta käytettiin testien ennakkorahoituksen hyvityksiin, ei vaikuta niiden luokitteluun valtion varoiksi tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä.

5.1.2   Valikoivan edun antaminen tietylle yritykselle

| (89) | Valikoivan edun olemassaoloa arvioitaessa on tärkeää tehdä ero valtion varoilla, mukaan luettuina maksuosuuksilla, rahoitettujen toimenpiteiden ja korvauksilla rahoitettujen toimenpiteiden välillä. |
| --- | --- |

(89)

Valikoivan edun olemassaoloa arvioitaessa on tärkeää tehdä ero valtion varoilla, mukaan luettuina maksuosuuksilla, rahoitettujen toimenpiteiden ja korvauksilla rahoitettujen toimenpiteiden välillä.

| (90) | Valtion varoilla, mukaan luettuna maksuosuuksilla, rahoitettujen toimenpiteiden osalta komissio on johdonmukaisesti katsonut (30), että jos valtio rahoittaa sellaisten pakollisten tarkastusten kustannukset, jotka liittyvät tuotteiden tuotantoon tai kaupan pitämiseen, rahoitusta on pidettävä yrityksiä hyödyttävänä valikoivana etuna (31). Tällaisella rahoituksella valtio nimittäin alentaa yrityksen talousarviota normaalisti rasittavia maksuja. Edellä esitetystä voidaan päätellä, että sellaiset maataloustuottajat, teurastamot ja muut yritykset, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan tarkastelujakson aikana sovellettavan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrättyjen nautaeläinten lihasta valmistettuja tuotteita, harjoittavat taloudellista toimintaa ja ovat 1 päivästä tammikuuta 2001 lähtien saaneet valtiontukea BSE-testeihin myönnetyn rahoituksen muodossa. |
| --- | --- |

(90)

Valtion varoilla, mukaan luettuna maksuosuuksilla, rahoitettujen toimenpiteiden osalta komissio on johdonmukaisesti katsonut (30), että jos valtio rahoittaa sellaisten pakollisten tarkastusten kustannukset, jotka liittyvät tuotteiden tuotantoon tai kaupan pitämiseen, rahoitusta on pidettävä yrityksiä hyödyttävänä valikoivana etuna (31). Tällaisella rahoituksella valtio nimittäin alentaa yrityksen talousarviota normaalisti rasittavia maksuja. Edellä esitetystä voidaan päätellä, että sellaiset maataloustuottajat, teurastamot ja muut yritykset, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan tarkastelujakson aikana sovellettavan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrättyjen nautaeläinten lihasta valmistettuja tuotteita, harjoittavat taloudellista toimintaa ja ovat 1 päivästä tammikuuta 2001 lähtien saaneet valtiontukea BSE-testeihin myönnetyn rahoituksen muodossa.

| (91) | Belgian väitteitä (ks. johdanto-osan 37 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) siitä, että BSE-testien rahoittaminen on välttämätöntä kansanterveyden suojeluun liittyvistä syistä ja että on jäsenvaltion asia päättää BSE-testien tavanomaisesta rahoitusjärjestelmästä, ei voida hyväksyä johdanto-osan 74 kappaleessa esitetyistä syistä. Erityisesti valikoivuuden arvioinnin osalta Belgia katsoo, että valikoivuudesta voidaan puhua vain silloin, kun tietyt toimialat tai yritykset ovat saaneet normaaliin järjestelmään verrattuna edullisempaa kohtelua. Se, että eri jäsenvaltiot noudattavat BSE-testien rahoituksessa eri käytäntöjä ja että tämä voi johtaa kilpailun vääristymiseen, ei Belgian mukaan ole valtiontukiin vaan lainsäädäntöjen yhdenmukaistamiseen liittyvä ongelma. |
| --- | --- |

(91)

Belgian väitteitä (ks. johdanto-osan 37 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) siitä, että BSE-testien rahoittaminen on välttämätöntä kansanterveyden suojeluun liittyvistä syistä ja että on jäsenvaltion asia päättää BSE-testien tavanomaisesta rahoitusjärjestelmästä, ei voida hyväksyä johdanto-osan 74 kappaleessa esitetyistä syistä. Erityisesti valikoivuuden arvioinnin osalta Belgia katsoo, että valikoivuudesta voidaan puhua vain silloin, kun tietyt toimialat tai yritykset ovat saaneet normaaliin järjestelmään verrattuna edullisempaa kohtelua. Se, että eri jäsenvaltiot noudattavat BSE-testien rahoituksessa eri käytäntöjä ja että tämä voi johtaa kilpailun vääristymiseen, ei Belgian mukaan ole valtiontukiin vaan lainsäädäntöjen yhdenmukaistamiseen liittyvä ongelma.

| (92) | Tätä väitettä ei kuitenkaan voida hyväksyä. Kuten tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä todetaan, valikoivuusedellytys täyttyy, jos etu on varattu ainoastaan tietyille yrityksille tai tietylle toimialalle. Kansallisella tasolla BSE-testien rahoittaminen valtion tuella hyödyttää tässä tapauksessa vain yhtä toimialaa, nimittäin BSE-testattaviksi määrättyjen eläinten kasvattajia. Yhteisön tasolla BSE-testien rahoittaminen valtion toimesta tai valtion varoista antaa näille yrityksille taloudellista etua verrattuna ulkomaisiin kilpailijoihin, joiden pakollisia BSE-testejä ei rahoiteta valtion toimesta tai valtion varoista. TSE-suuntaviivojen 8 ja 9 kohdassa todetaan selvästi, että alaa ollaan yhdenmukaistamassa yhteisön lainsäädännöllä, jossa alan edellytetään vastaavan kustannuksista, mutta yhdenmukaistaminen on hidasta, ja että sen vuoksi komissio on päättänyt selventää ja muuttaa TSE-kustannuksia koskevaa valtiontukipolitiikkaansa. TSE-suuntaviivojen 24 kohdassa puolestaan todetaan, että testausvelvollisuus voi perustua yhteisön tai jäsenvaltion lainsäädäntöön. Tämä osoittaa selvästi, että yhteisön lainsäädäntöä ei ole yhdenmukaistettu testausvelvollisuuden osalta, jolloin seurauksena voi myös olla jonkin tietyn jäsenvaltion yrityksiä suosiva valikoiva tuki. Toisin sanoen valtion varoilla, kuten maksuosuuksilla, rahoitetut toimenpiteet antavat valikoivaa etua sellaisille maataloustuottajille, teurastamoille ja muille yrityksille, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan asiaa koskevan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrätyistä nautaeläimistä valmistettuja tuotteita, koska ne alentavat tuensaajia normaalisti rasittavia maksuja. Tätä etua ei myönnetä suorina maksuina, vaan BSE-testien kustannuksista vastaavat julkiset viranomaiset, jotka maksavat ne suoraan laboratorioille. Laboratoriot suorittavat testit teurastamojen pyynnöstä ja laskuttavat niiden kustannukset FAVV:lta. |
| --- | --- |

(92)

Tätä väitettä ei kuitenkaan voida hyväksyä. Kuten tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä todetaan, valikoivuusedellytys täyttyy, jos etu on varattu ainoastaan tietyille yrityksille tai tietylle toimialalle. Kansallisella tasolla BSE-testien rahoittaminen valtion tuella hyödyttää tässä tapauksessa vain yhtä toimialaa, nimittäin BSE-testattaviksi määrättyjen eläinten kasvattajia. Yhteisön tasolla BSE-testien rahoittaminen valtion toimesta tai valtion varoista antaa näille yrityksille taloudellista etua verrattuna ulkomaisiin kilpailijoihin, joiden pakollisia BSE-testejä ei rahoiteta valtion toimesta tai valtion varoista. TSE-suuntaviivojen 8 ja 9 kohdassa todetaan selvästi, että alaa ollaan yhdenmukaistamassa yhteisön lainsäädännöllä, jossa alan edellytetään vastaavan kustannuksista, mutta yhdenmukaistaminen on hidasta, ja että sen vuoksi komissio on päättänyt selventää ja muuttaa TSE-kustannuksia koskevaa valtiontukipolitiikkaansa. TSE-suuntaviivojen 24 kohdassa puolestaan todetaan, että testausvelvollisuus voi perustua yhteisön tai jäsenvaltion lainsäädäntöön. Tämä osoittaa selvästi, että yhteisön lainsäädäntöä ei ole yhdenmukaistettu testausvelvollisuuden osalta, jolloin seurauksena voi myös olla jonkin tietyn jäsenvaltion yrityksiä suosiva valikoiva tuki. Toisin sanoen valtion varoilla, kuten maksuosuuksilla, rahoitetut toimenpiteet antavat valikoivaa etua sellaisille maataloustuottajille, teurastamoille ja muille yrityksille, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan asiaa koskevan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrätyistä nautaeläimistä valmistettuja tuotteita, koska ne alentavat tuensaajia normaalisti rasittavia maksuja. Tätä etua ei myönnetä suorina maksuina, vaan BSE-testien kustannuksista vastaavat julkiset viranomaiset, jotka maksavat ne suoraan laboratorioille. Laboratoriot suorittavat testit teurastamojen pyynnöstä ja laskuttavat niiden kustannukset FAVV:lta.

| (93) | Korvauksilla rahoitettujen tukitoimenpiteiden osalta on aiheellista tutkia, onko näiden korvausten avulla myönnetty etua. Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 61 ja 62 kappale) todetaan, kyseessä on etu vain, jos korvaus on FAVV:n taloudellisille toimijoille tosiasiallisesti tarjoamien palvelujen todellisia kustannuksia pienempi. Lisäksi on selvitettävä, onko korvaukset maksettu FAVV:n yrityksille tosiasiallisesti tarjoamista palveluista. Tarkemmin sanottuna kysymys on siitä, onko teurastamoille ja tuottajille, jotka ovat maksaneet korvauksena 10,70 euroa testattua nautaeläintä kohti 1 päivän joulukuuta 2004 ja 31 päivänä joulukuuta 2005 välisenä aikana, myönnetty etua ja onko FAVV tosiasiallisesti tarjonnut niille tätä palvelua. |
| --- | --- |

(93)

Korvauksilla rahoitettujen tukitoimenpiteiden osalta on aiheellista tutkia, onko näiden korvausten avulla myönnetty etua. Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 61 ja 62 kappale) todetaan, kyseessä on etu vain, jos korvaus on FAVV:n taloudellisille toimijoille tosiasiallisesti tarjoamien palvelujen todellisia kustannuksia pienempi. Lisäksi on selvitettävä, onko korvaukset maksettu FAVV:n yrityksille tosiasiallisesti tarjoamista palveluista. Tarkemmin sanottuna kysymys on siitä, onko teurastamoille ja tuottajille, jotka ovat maksaneet korvauksena 10,70 euroa testattua nautaeläintä kohti 1 päivän joulukuuta 2004 ja 31 päivänä joulukuuta 2005 välisenä aikana, myönnetty etua ja onko FAVV tosiasiallisesti tarjonnut niille tätä palvelua.

| (94) | Vastineessaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Belgian viranomaiset väittävät, että korvaus (10,70 euroa testattua nautaeläintä kohti) oli ainoa rahoituslähde, jota FAVV käytti BSE-testien kustannusten kattamiseen, FAVV:n omia kassavarantoja ja valtionkassasta varattuja takaisin maksettavia ennakkoja lukuun ottamatta. Korvauksen maksamisesta vastasivat teurastamot. Belgian viranomaiset mainitsevat, ettei teurastamoilla ole mitään lakisääteistä velvollisuutta laskuttaa korvauksen määrää asiakkailtaan mutta että teurastamoilla on tapana veloittaa se erillisenä eränä tuottajilta. Belgia on todistanut tämän esittämällä näytteeksi laskuja, joista ilmenee selvästi, että teurastamot laskuttavat korvauksen erikseen tuottajilta. Belgia katsoo, ettei sitä, kuinka teurastamot siirtävät maksamansa korvauksen tuottajien tai mahdollisten muiden palvelun saajien maksettavaksi, ole tarpeen säännellä muodollisesti, koska tämä kustannuserä laskutetaan tuottajilta samaan tapaan kuin muutkin teurastuksesta aiheutuvat kulut. |
| --- | --- |

(94)

Vastineessaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Belgian viranomaiset väittävät, että korvaus (10,70 euroa testattua nautaeläintä kohti) oli ainoa rahoituslähde, jota FAVV käytti BSE-testien kustannusten kattamiseen, FAVV:n omia kassavarantoja ja valtionkassasta varattuja takaisin maksettavia ennakkoja lukuun ottamatta. Korvauksen maksamisesta vastasivat teurastamot. Belgian viranomaiset mainitsevat, ettei teurastamoilla ole mitään lakisääteistä velvollisuutta laskuttaa korvauksen määrää asiakkailtaan mutta että teurastamoilla on tapana veloittaa se erillisenä eränä tuottajilta. Belgia on todistanut tämän esittämällä näytteeksi laskuja, joista ilmenee selvästi, että teurastamot laskuttavat korvauksen erikseen tuottajilta. Belgia katsoo, ettei sitä, kuinka teurastamot siirtävät maksamansa korvauksen tuottajien tai mahdollisten muiden palvelun saajien maksettavaksi, ole tarpeen säännellä muodollisesti, koska tämä kustannuserä laskutetaan tuottajilta samaan tapaan kuin muutkin teurastuksesta aiheutuvat kulut.

| (95) | Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 44 kappaleessa esitetty epäilys siitä, että teurastamoilta perittäisiin paljon suurempi maksu kuin muilta palvelun saajilta, on aiheeton, koska Belgian sittemmin toimittamien tietojen perusteella tämän korvauksen määrä laskutetaan tuottajilta. |
| --- | --- |

(95)

Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 44 kappaleessa esitetty epäilys siitä, että teurastamoilta perittäisiin paljon suurempi maksu kuin muilta palvelun saajilta, on aiheeton, koska Belgian sittemmin toimittamien tietojen perusteella tämän korvauksen määrä laskutetaan tuottajilta.

| (96) | Kysymykseen BSE-testien markkinahintaisuudesta Belgia vastaa, että FAVV on heinäkuusta 2005 lähtien veloittanut testeistä alle 40 euroa ja että maatalouden suuntaviivoissa vuosiksi 2007–2013 todetaan, että 40 euroa on nykyisin edullisimmaksi arvioitu hinta yhteisössä. Tämä osoittaa, että tarkastelujakson aikana hinnat olivat Belgiassa samalla tasolla kuin muuallakin EU:ssa. Toiseksi Belgia väittää vastauksessaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, että nyt tarkasteltavana oleva tilanne on samanlainen kuin tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä tutkittu tilanne ja että kyseisessä päätöksessä todetaan, että palveluntarjoajat on nimetty avoimissa ja syrjimättömissä menettelyissä (ks. tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevan päätöksen johdanto-osan 82 kappale). Kolmanneksi komissio panee merkille, että Belgia on sitoutunut toteuttamaan kaikki käytettävissään olevat oikeudelliset keinot testeistä liikaa maksetun hinnan takaisin perimiseksi, mikäli Belgian kilpailuviranomaisen tutkinnassa todetaan, että laboratorioiden välillä on laiton hintasopimus, jonka vaikutuksena on ollut testien hintojen kohoaminen. Näiden näkökohtien perusteella komissio katsoo, ettei korvauksia voida lukea valtion varoiksi, koska FAVV:lle BSE-testeistä suoritetut korvaukset on maksettu FAVV:n yrityksille tosiasiallisesti tarjoamista palveluista ja perustuvat markkinahintoihin. |
| --- | --- |

(96)

Kysymykseen BSE-testien markkinahintaisuudesta Belgia vastaa, että FAVV on heinäkuusta 2005 lähtien veloittanut testeistä alle 40 euroa ja että maatalouden suuntaviivoissa vuosiksi 2007–2013 todetaan, että 40 euroa on nykyisin edullisimmaksi arvioitu hinta yhteisössä. Tämä osoittaa, että tarkastelujakson aikana hinnat olivat Belgiassa samalla tasolla kuin muuallakin EU:ssa. Toiseksi Belgia väittää vastauksessaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, että nyt tarkasteltavana oleva tilanne on samanlainen kuin tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä tutkittu tilanne ja että kyseisessä päätöksessä todetaan, että palveluntarjoajat on nimetty avoimissa ja syrjimättömissä menettelyissä (ks. tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevan päätöksen johdanto-osan 82 kappale). Kolmanneksi komissio panee merkille, että Belgia on sitoutunut toteuttamaan kaikki käytettävissään olevat oikeudelliset keinot testeistä liikaa maksetun hinnan takaisin perimiseksi, mikäli Belgian kilpailuviranomaisen tutkinnassa todetaan, että laboratorioiden välillä on laiton hintasopimus, jonka vaikutuksena on ollut testien hintojen kohoaminen. Näiden näkökohtien perusteella komissio katsoo, ettei korvauksia voida lukea valtion varoiksi, koska FAVV:lle BSE-testeistä suoritetut korvaukset on maksettu FAVV:n yrityksille tosiasiallisesti tarjoamista palveluista ja perustuvat markkinahintoihin.

| (97) | Näin ollen voidaan tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevan päätöksen mukaisesti todeta, ettei teurastamoille ja tuottajille ole annettu minkäänlaista etua, koska korvaus vastaa maksua korvauksen suorittajalle tarjotusta palvelusta ja koska testin hinta perustuu markkinahintaan. Saman toteamuksen perusteella voidaan katsoa, ettei toimenpidettä ole rahoitettu valtion varoista, koska testin hinta on markkinahinnan mukainen. |
| --- | --- |

(97)

Näin ollen voidaan tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevan päätöksen mukaisesti todeta, ettei teurastamoille ja tuottajille ole annettu minkäänlaista etua, koska korvaus vastaa maksua korvauksen suorittajalle tarjotusta palvelusta ja koska testin hinta perustuu markkinahintaan. Saman toteamuksen perusteella voidaan katsoa, ettei toimenpidettä ole rahoitettu valtion varoista, koska testin hinta on markkinahinnan mukainen.

5.1.3   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| (98) | Siltä osin kuin on kyse muista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamista koskevista edellytyksistä, toimenpide on omiaan vaikuttamaan Belgian asemaan kyseisillä markkinoilla (32). Koska belgialaiset yritykset toimivat kansainvälisillä markkinoilla, joilla kilpailu on kovaa, toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua (33) ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(98)

Siltä osin kuin on kyse muista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamista koskevista edellytyksistä, toimenpide on omiaan vaikuttamaan Belgian asemaan kyseisillä markkinoilla (32). Koska belgialaiset yritykset toimivat kansainvälisillä markkinoilla, joilla kilpailu on kovaa, toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua (33) ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

5.1.4   Päätelmät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen luonteesta

| (99) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että BSE-testien rahoittaminen edellä tarkoitetuilla maksuosuuksilla ja muilla valtion varoilla merkitsee valtion varoista myönnettyä etua. Tämä etu vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla tiettyjä yrityksiä ja tiettyjä tuotannonaloja, koska se on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Etu myönnetään sellaisille maataloustuottajille, teurastamoille ja muille yrityksille, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan asiaa koskevan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrättyjen nautaeläinten lihasta valmistettuja tuotteita. Näin ollen komissio toteaa näiden tukitoimenpiteiden kuuluvan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Sen sijaan sitä osaa BSE-testien kustannuksista, joka rahoitetaan korvauksilla, ei katsota valtiontueksi, koska maksajat saavat korvausta vastaan markkinahintaan tarjottuja palveluja. |
| --- | --- |

(99)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että BSE-testien rahoittaminen edellä tarkoitetuilla maksuosuuksilla ja muilla valtion varoilla merkitsee valtion varoista myönnettyä etua. Tämä etu vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla tiettyjä yrityksiä ja tiettyjä tuotannonaloja, koska se on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Etu myönnetään sellaisille maataloustuottajille, teurastamoille ja muille yrityksille, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan asiaa koskevan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrättyjen nautaeläinten lihasta valmistettuja tuotteita. Näin ollen komissio toteaa näiden tukitoimenpiteiden kuuluvan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Sen sijaan sitä osaa BSE-testien kustannuksista, joka rahoitetaan korvauksilla, ei katsota valtiontueksi, koska maksajat saavat korvausta vastaan markkinahintaan tarjottuja palveluja.

5.2   Tuen sääntöjenvastaisuus

| (100) | Belgian viranomaiset jättivät 1 päivästä tammikuuta 2001 lähtien täyttämättä velvollisuutensa ilmoittaa komissiolle SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa edellytetyllä tavalla BSE-testien rahoittamista koskevista tukitoimenpiteistä. Asetuksen (EY) N:o 1/2004 soveltamisalaan kuuluvat tuet on vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta edellyttäen, että ne täyttävät kyseisessä asetuksessa esitetyt edellytykset. Jos tuet eivät täytä kyseisiä edellytyksiä, ne ovat sääntöjenvastaisia. |
| --- | --- |

(100)

Belgian viranomaiset jättivät 1 päivästä tammikuuta 2001 lähtien täyttämättä velvollisuutensa ilmoittaa komissiolle SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa edellytetyllä tavalla BSE-testien rahoittamista koskevista tukitoimenpiteistä. Asetuksen (EY) N:o 1/2004 soveltamisalaan kuuluvat tuet on vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta edellyttäen, että ne täyttävät kyseisessä asetuksessa esitetyt edellytykset. Jos tuet eivät täytä kyseisiä edellytyksiä, ne ovat sääntöjenvastaisia.

5.3   Tukien rahoittaminen

| (101) | Koska kyseessä on osin veronluonteisilla maksuilla eli maksuosuuksilla rahoitettu valtiontuki, komission on arvioitava tuilla rahoitettu toiminta ja itse tuen rahoitus. Valtiontuen rahoituksen mahdollinen soveltumattomuus sisämarkkinoille nimittäin tekee myös vastaavasta tuesta sisämarkkinoille soveltumattoman, vaikka tuki olisi myönnetty kilpailusääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(101)

Koska kyseessä on osin veronluonteisilla maksuilla eli maksuosuuksilla rahoitettu valtiontuki, komission on arvioitava tuilla rahoitettu toiminta ja itse tuen rahoitus. Valtiontuen rahoituksen mahdollinen soveltumattomuus sisämarkkinoille nimittäin tekee myös vastaavasta tuesta sisämarkkinoille soveltumattoman, vaikka tuki olisi myönnetty kilpailusääntöjen mukaisesti.

| (102) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan verot eivät kuulu SEUT-sopimuksen valtiontukia koskevien määräysten soveltamisalaan lukuun ottamatta tilannetta, jossa veroilla rahoitetaan tukitoimenpide siten, että ne ovat erottamaton osa kyseistä toimenpidettä (34). Jotta veron tai veron osan voidaan katsoa olevan erottamaton osa tukitoimenpidettä, veron ja tuen välillä on ehdottomasti oltava sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä säädetty varojen käyttötarkoitusta koskeva sitova yhteys, jonka mukaisesti veron tuotto on käytettävä väistämättä tuen rahoittamiseen (35). Mikäli tällainen yhteys on olemassa, veron tuotolla vaikutetaan suoraan tuen suuruuteen (36) ja tämän seurauksena arviointiin tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille. (37) |
| --- | --- |

(102)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan verot eivät kuulu SEUT-sopimuksen valtiontukia koskevien määräysten soveltamisalaan lukuun ottamatta tilannetta, jossa veroilla rahoitetaan tukitoimenpide siten, että ne ovat erottamaton osa kyseistä toimenpidettä (34). Jotta veron tai veron osan voidaan katsoa olevan erottamaton osa tukitoimenpidettä, veron ja tuen välillä on ehdottomasti oltava sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä säädetty varojen käyttötarkoitusta koskeva sitova yhteys, jonka mukaisesti veron tuotto on käytettävä väistämättä tuen rahoittamiseen (35). Mikäli tällainen yhteys on olemassa, veron tuotolla vaikutetaan suoraan tuen suuruuteen (36) ja tämän seurauksena arviointiin tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille. (37)

| (103) | Sen vuoksi on tutkittava, täyttääkö 1 päivästä heinäkuuta 2004 lähtien pidätetty maksuosuus johdanto-osan 102 kappaleessa mainitut edellytykset, ja eroteltava eri ajanjaksoina sovellettavat oikeudelliset välineet. Rahoitettu tukitoimenpide on vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta, mutta vapautus ei koske toimenpiteen rahoitusjärjestelyä. Näin ollen on arvioitava myös kyseisen rahoitusjärjestelyn sääntöjenmukaisuus koko tarkastelujakson ajalta. |
| --- | --- |

(103)

Sen vuoksi on tutkittava, täyttääkö 1 päivästä heinäkuuta 2004 lähtien pidätetty maksuosuus johdanto-osan 102 kappaleessa mainitut edellytykset, ja eroteltava eri ajanjaksoina sovellettavat oikeudelliset välineet. Rahoitettu tukitoimenpide on vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta, mutta vapautus ei koske toimenpiteen rahoitusjärjestelyä. Näin ollen on arvioitava myös kyseisen rahoitusjärjestelyn sääntöjenmukaisuus koko tarkastelujakson ajalta.

5.3.1   1 päivän heinäkuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välinen aika

| (104) | Tänä ajanjaksona tuet rahoitettiin FAVV:n ennakkorahoituksella sekä 15 päivänä lokakuuta 2004 annetussa kuninkaallisessa asetuksessa tarkoitetuilla korvauksilla. Jälkimmäisiä ei kuitenkaan tarkastella tässä luvussa, koska ne eivät ole tukea (ks. johdanto-osan 97 kappale). Tältä osin on arvioitava, onko rahoitusjärjestelmä erottamaton osa tukitoimenpidettä. Voimassa olevasta lainsäädännöstä ei voida päätellä, että FAVV:n rahoitustavan ja BSE-testien rahoituksen välillä olisi sitova yhteys ja että veronluonteisen maksun tuotto olisi väistämättä käytettävä tuen rahoittamiseen. FAVV:n perustamisesta 4 päivänä helmikuuta 2000 annetun lain perusteella FAVV:n toimintaa rahoitetaan nimittäin useista eri lähteistä (ks. johdanto-osan 82 kappale). Ei liioin voida sanoa, että veronluonteisen maksun tuotolla vaikutettaisiin suoraan tuen suuruuteen, koska testit rahoitetaan sekä korvauksilla että muilta osin FAVV:n varoilla. Näin ollen FAVV:n rahoittamien tukien määrä vaihtelee testien hinnan mukaan eikä FAVV:lle suoritettujen maksuosuuksien mukaan. Maksuosuuksien tuoton ja ennakkorahoituksen hyvityksen välillä ei siten ole sitovaa yhteyttä. |
| --- | --- |

(104)

Tänä ajanjaksona tuet rahoitettiin FAVV:n ennakkorahoituksella sekä 15 päivänä lokakuuta 2004 annetussa kuninkaallisessa asetuksessa tarkoitetuilla korvauksilla. Jälkimmäisiä ei kuitenkaan tarkastella tässä luvussa, koska ne eivät ole tukea (ks. johdanto-osan 97 kappale). Tältä osin on arvioitava, onko rahoitusjärjestelmä erottamaton osa tukitoimenpidettä. Voimassa olevasta lainsäädännöstä ei voida päätellä, että FAVV:n rahoitustavan ja BSE-testien rahoituksen välillä olisi sitova yhteys ja että veronluonteisen maksun tuotto olisi väistämättä käytettävä tuen rahoittamiseen. FAVV:n perustamisesta 4 päivänä helmikuuta 2000 annetun lain perusteella FAVV:n toimintaa rahoitetaan nimittäin useista eri lähteistä (ks. johdanto-osan 82 kappale). Ei liioin voida sanoa, että veronluonteisen maksun tuotolla vaikutettaisiin suoraan tuen suuruuteen, koska testit rahoitetaan sekä korvauksilla että muilta osin FAVV:n varoilla. Näin ollen FAVV:n rahoittamien tukien määrä vaihtelee testien hinnan mukaan eikä FAVV:lle suoritettujen maksuosuuksien mukaan. Maksuosuuksien tuoton ja ennakkorahoituksen hyvityksen välillä ei siten ole sitovaa yhteyttä.

5.3.2   1 päivän tammikuuta 2006 jälkeinen aika

| (105) | Maksuosuuksia koskevaa kysymystä on 1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien säännelty FAVV:n toiminnan rahoittamiseksi pidätettävistä maksuosuuksista annetulla kuninkaallisella asetuksella. Maksuosuuksiin perustuva rahoitusjärjestelmä tutkittiin jo tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä, jossa todettiin, että tällainen tapa rahoittaa osa BSE-testien kustannuksista ei ole tuonti- tai vientituotteita syrjivä eikä perustamissopimuksen vastainen (38). Kuten johdanto-osan 31 kappaleessa mainitaan, tämä päätös ei koske aiemmin hyväksyttyjä valtiontukitoimia. Koska Belgia kuitenkin toteaa, että osa maksuosuuksien tuotosta käytettiin 1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien aiempien BSE-testien ennakkorahoituksen hyvityksiin, komissiolla on oikeus tutkia rahoitusjärjestelmä siltä osin kuin maksuosuuksilla hyvitettiin BSE-testauksen ennakkorahoitusta. |
| --- | --- |

(105)

Maksuosuuksia koskevaa kysymystä on 1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien säännelty FAVV:n toiminnan rahoittamiseksi pidätettävistä maksuosuuksista annetulla kuninkaallisella asetuksella. Maksuosuuksiin perustuva rahoitusjärjestelmä tutkittiin jo tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä, jossa todettiin, että tällainen tapa rahoittaa osa BSE-testien kustannuksista ei ole tuonti- tai vientituotteita syrjivä eikä perustamissopimuksen vastainen (38). Kuten johdanto-osan 31 kappaleessa mainitaan, tämä päätös ei koske aiemmin hyväksyttyjä valtiontukitoimia. Koska Belgia kuitenkin toteaa, että osa maksuosuuksien tuotosta käytettiin 1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien aiempien BSE-testien ennakkorahoituksen hyvityksiin, komissiolla on oikeus tutkia rahoitusjärjestelmä siltä osin kuin maksuosuuksilla hyvitettiin BSE-testauksen ennakkorahoitusta.

| (106) | Belgia väittää, että rahoitusjärjestelmä on säilynyt käytännössä muuttumattomana korvauksen indeksikorotusta lukuun ottamatta. Ainoa siihen tehty muutos oli maksuosuuksien tuoton osoittaminen BSE-kustannusten ennakkorahoituksen hyvittämiseen vuonna 2006. |
| --- | --- |

(106)

Belgia väittää, että rahoitusjärjestelmä on säilynyt käytännössä muuttumattomana korvauksen indeksikorotusta lukuun ottamatta. Ainoa siihen tehty muutos oli maksuosuuksien tuoton osoittaminen BSE-kustannusten ennakkorahoituksen hyvittämiseen vuonna 2006.

| (107) | Siihen kysymykseen, onko tämä rahoitus erottamaton osa tukitoimenpidettä, on vastattava kieltävästi. Maksuosuuksien tuoton käyttäminen testien ennakkorahoituksen hyvityksiin vuodesta 2006 lähtien ei vaikuttanut mitenkään tuen suuruuteen. Lisäksi Belgian viranomaiset mainitsivat, että ennakkorahoituksen takaisinperinnässä sovelletaan yhteisvastuullista järjestelmää, jossa jokainen toimija maksaa FAVV:lle maksuosuuden, ja osa näiden maksuosuuksien tuotosta osoitetaan BSE-testien ennakkorahoitukseen liittyvien aiempien kustannusten hyvittämiseen. Järjestelmään osallistuvat tasapuolisesti kaikki kyseisen ajanjakson aikana nautaeläimiä pitäneet maataloustoimijat, mutta ne eivät ole sen ainuita osallistujia. Näin ollen komissio katsoo, ettei tuen rahoitus ole erottamaton osa kyseistä tukitoimenpidettä. |
| --- | --- |

(107)

Siihen kysymykseen, onko tämä rahoitus erottamaton osa tukitoimenpidettä, on vastattava kieltävästi. Maksuosuuksien tuoton käyttäminen testien ennakkorahoituksen hyvityksiin vuodesta 2006 lähtien ei vaikuttanut mitenkään tuen suuruuteen. Lisäksi Belgian viranomaiset mainitsivat, että ennakkorahoituksen takaisinperinnässä sovelletaan yhteisvastuullista järjestelmää, jossa jokainen toimija maksaa FAVV:lle maksuosuuden, ja osa näiden maksuosuuksien tuotosta osoitetaan BSE-testien ennakkorahoitukseen liittyvien aiempien kustannusten hyvittämiseen. Järjestelmään osallistuvat tasapuolisesti kaikki kyseisen ajanjakson aikana nautaeläimiä pitäneet maataloustoimijat, mutta ne eivät ole sen ainuita osallistujia. Näin ollen komissio katsoo, ettei tuen rahoitus ole erottamaton osa kyseistä tukitoimenpidettä.

5.4   Tukitoimenpiteiden soveltuvuus sisämarkkinoille

| (108) | Kun toimenpide on valtiontukea ja kuuluu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, on tutkittava, voidaanko sitä pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvana. |
| --- | --- |

(108)

Kun toimenpide on valtiontukea ja kuuluu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, on tutkittava, voidaanko sitä pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvana.

| (109) | Tarkasteltavana olevaan toimenpiteeseen voidaan soveltaa ainoastaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaa, jonka mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(109)

Tarkasteltavana olevaan toimenpiteeseen voidaan soveltaa ainoastaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaa, jonka mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (110) | Maatalouden valtiontuesta vuosiksi 2000–2006 annettujen yhteisön suuntaviivojen (39), jäljempänä ’maatalouden suuntaviivat vuosiksi 2000–2006’, 23.3 kohdan ja valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun komission tiedonannon (40) mukaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (41) 1 artiklan f kohdassa tarkoitetut sääntöjenvastaiset tuet on arvioitava niiden myöntämisajankohtana voimassa olleiden sääntöjen ja suuntaviivojen mukaisesti. Komissio hyväksyi TSE-suuntaviivat vuonna 2002. Näitä suuntaviivoja sovellettiin 1 päivän tammikuuta 2003 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisenä aikana (42). TSE-suuntaviivojen 44 kohdassa todetaan, että tiettyjä, erityisesti BSE-testaukseen liittyviä tapauksia lukuun ottamatta asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f kohdassa tarkoitettu sääntöjenvastainen tuki arvioidaan tuen myöntämishetkellä voimassa olleiden sääntöjen ja suuntaviivojen mukaisesti. Koska tarkasteltavana olevat tuet myönnettiin 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana, ne on siis tutkittava TSE-suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(110)

Maatalouden valtiontuesta vuosiksi 2000–2006 annettujen yhteisön suuntaviivojen (39), jäljempänä ’maatalouden suuntaviivat vuosiksi 2000–2006’, 23.3 kohdan ja valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun komission tiedonannon (40) mukaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (41) 1 artiklan f kohdassa tarkoitetut sääntöjenvastaiset tuet on arvioitava niiden myöntämisajankohtana voimassa olleiden sääntöjen ja suuntaviivojen mukaisesti. Komissio hyväksyi TSE-suuntaviivat vuonna 2002. Näitä suuntaviivoja sovellettiin 1 päivän tammikuuta 2003 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisenä aikana (42). TSE-suuntaviivojen 44 kohdassa todetaan, että tiettyjä, erityisesti BSE-testaukseen liittyviä tapauksia lukuun ottamatta asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f kohdassa tarkoitettu sääntöjenvastainen tuki arvioidaan tuen myöntämishetkellä voimassa olleiden sääntöjen ja suuntaviivojen mukaisesti. Koska tarkasteltavana olevat tuet myönnettiin 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana, ne on siis tutkittava TSE-suuntaviivojen mukaisesti.

| (111) | Vuosiksi 2007–2013 annettujen maatalouden suuntaviivojen 194 kohdan c alakohdan mukaan komissio ei enää sovella 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen TSE-suuntaviivoja, paitsi jos kyse on näiden suuntaviivojen 43 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa tarkoitetuista sääntöjenvastaisista tuista. |
| --- | --- |

(111)

Vuosiksi 2007–2013 annettujen maatalouden suuntaviivojen 194 kohdan c alakohdan mukaan komissio ei enää sovella 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen TSE-suuntaviivoja, paitsi jos kyse on näiden suuntaviivojen 43 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa tarkoitetuista sääntöjenvastaisista tuista.

| (112) | Tässä tapauksessa voidaan erottaa kaksi ajanjaksoa sen mukaan, mitä oikeudellisia sääntöjä kulloinkin on sovellettava. |
| --- | --- |

(112)

Tässä tapauksessa voidaan erottaa kaksi ajanjaksoa sen mukaan, mitä oikeudellisia sääntöjä kulloinkin on sovellettava.

5.4.1   1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2002 välisenä aikana sovellettava sääntö: TSE-suuntaviivojen 45 kohdassa tarkoitettujen vuosiksi 2000–2006 annettujen maatalouden suuntaviivojen 11.4 kohta

| (113) | TSE-suuntaviivojen 45 kohdan mukaan komissio arvioi ennen näiden suuntaviivojen soveltamisen alkamispäivää (siis ennen 1 päivää tammikuuta 2003) BSE-testien kustannuksiin sääntöjenvastaisesti myönnetyn valtiontuen sovellettavuutta vuosiksi 2000–2006 annettujen maatalouden suuntaviivojen 11.4 kohdan sekä vuodesta 2001 soveltamansa käytännön mukaisesti, jolloin komissio hyväksyy tällaisen tuen 100 prosenttiin asti. |
| --- | --- |

(113)

TSE-suuntaviivojen 45 kohdan mukaan komissio arvioi ennen näiden suuntaviivojen soveltamisen alkamispäivää (siis ennen 1 päivää tammikuuta 2003) BSE-testien kustannuksiin sääntöjenvastaisesti myönnetyn valtiontuen sovellettavuutta vuosiksi 2000–2006 annettujen maatalouden suuntaviivojen 11.4 kohdan sekä vuodesta 2001 soveltamansa käytännön mukaisesti, jolloin komissio hyväksyy tällaisen tuen 100 prosenttiin asti.

| (114) | Vuosiksi 2000–2006 annettujen maatalouden suuntaviivojen 11.4 kohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvina voidaan pitää ainoastaan






  — | toimenpiteitä, jotka toteutetaan osana yhteisön, jäsenvaltion tai alueen tasolla toteutettavaa asianmukaista ohjelmaa, jonka tarkoituksena on kyseisen taudin ennaltaehkäisy, valvonta tai hävittäminen (11.4.2 kohta); |
| --- | --- | --- |

(114)

Vuosiksi 2000–2006 annettujen maatalouden suuntaviivojen 11.4 kohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvina voidaan pitää ainoastaan

—

toimenpiteitä, jotka toteutetaan osana yhteisön, jäsenvaltion tai alueen tasolla toteutettavaa asianmukaista ohjelmaa, jonka tarkoituksena on kyseisen taudin ennaltaehkäisy, valvonta tai hävittäminen (11.4.2 kohta);

| — | toimenpiteitä, joiden tavoitteet ovat ennalta ehkäiseviä tai korvaavia tai näiden yhdistelmiä (11.4.3 kohta); |
| --- | --- |

—

toimenpiteitä, joiden tavoitteet ovat ennalta ehkäiseviä tai korvaavia tai näiden yhdistelmiä (11.4.3 kohta);

| — | toimenpiteitä, jotka ovat sekä yhteisön eläinlääkintää ja kasvinsuojelua koskevan lainsäädännön tavoitteiden että tällaisessa lainsäädännössä vahvistettujen erityissäännösten mukaisia (11.4.4 kohta); |
| --- | --- |

—

toimenpiteitä, jotka ovat sekä yhteisön eläinlääkintää ja kasvinsuojelua koskevan lainsäädännön tavoitteiden että tällaisessa lainsäädännössä vahvistettujen erityissäännösten mukaisia (11.4.4 kohta);

| — | toimenpiteitä, joissa tuen osuus on enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista (11.4.5 kohta). |
| --- | --- |

—

toimenpiteitä, joissa tuen osuus on enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista (11.4.5 kohta).

Jos tuki myönnetään yhteisön ja/tai jäsenvaltion ja/tai alueellisen tukijärjestelmän mukaisesti, komissio vaatii todisteet siitä, että eri tukijärjestelmien yhdistäminen ei mahdollista liiallisten korvauksien saantia. Jos yhteisön tukea on myönnetty, on annettava asiaa koskevan komission päätöksen päiväys ja viitetiedot.

| (115) | Jo muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä katsottiin, että kolme ensimmäistä näistä edellytyksistä täyttyvät (ks. kyseisen päätöksen johdanto-osan 80 kappale). Belgian viranomaiset itsekin vahvistivat tämän lähestymistavan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä esittämissään huomautuksissa. BSE on tarttuva tauti, joka muodostaa uhan ihmisen terveydelle. Se kuuluu eläintauteihin, joiden primääritautipesäkkeen havaitsemisesta jäsenvaltioiden on ilmoitettava suoraan komissiolle ja muille jäsenvaltioille (43). Tukitoimenpiteen tavoitteena on torjua BSE-tautia tarkastamalla teurastetut ja kuolleet eläimet. Maataloustuottajille aiheutuneiden kustannusten korvaamisella pyritään varmistamaan, että toimenpiteet pannaan tosiasiallisesti täytäntöön. Kaikki toimenpiteet on toteutettu yhteisön lainsäädännön vaatimusten tai suositusten mukaisesti (44). |
| --- | --- |

(115)

Jo muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä katsottiin, että kolme ensimmäistä näistä edellytyksistä täyttyvät (ks. kyseisen päätöksen johdanto-osan 80 kappale). Belgian viranomaiset itsekin vahvistivat tämän lähestymistavan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä esittämissään huomautuksissa. BSE on tarttuva tauti, joka muodostaa uhan ihmisen terveydelle. Se kuuluu eläintauteihin, joiden primääritautipesäkkeen havaitsemisesta jäsenvaltioiden on ilmoitettava suoraan komissiolle ja muille jäsenvaltioille (43). Tukitoimenpiteen tavoitteena on torjua BSE-tautia tarkastamalla teurastetut ja kuolleet eläimet. Maataloustuottajille aiheutuneiden kustannusten korvaamisella pyritään varmistamaan, että toimenpiteet pannaan tosiasiallisesti täytäntöön. Kaikki toimenpiteet on toteutettu yhteisön lainsäädännön vaatimusten tai suositusten mukaisesti (44).

| (116) | Siltä osin kuin kyse on neljännestä edellytyksestä, Belgian toimittamien tietojen mukaan tänä ajanjaksona BSE-testin kustannusten kattamiseen myönnettiin tukea 111,81–63,45 euroa (ks. johdanto-osan 56 kappale). Kustannuksiin sisältyvät laboratoriotutkimukset, eläinlääkärin näytteenottopalkkio sekä testaussarja. Komissio katsoo, että ne vastaavat vuosiksi 2000–2006 annettujen maatalouden suuntaviivojen 11.4.5 kohtaa, jonka mukaan tällaisiin kuluihin voivat sisältyä esimerkiksi terveystarkastuksista, testeistä ja muista seulontatoimista aiheutuneet tosiasialliset kustannukset. |
| --- | --- |

(116)

Siltä osin kuin kyse on neljännestä edellytyksestä, Belgian toimittamien tietojen mukaan tänä ajanjaksona BSE-testin kustannusten kattamiseen myönnettiin tukea 111,81–63,45 euroa (ks. johdanto-osan 56 kappale). Kustannuksiin sisältyvät laboratoriotutkimukset, eläinlääkärin näytteenottopalkkio sekä testaussarja. Komissio katsoo, että ne vastaavat vuosiksi 2000–2006 annettujen maatalouden suuntaviivojen 11.4.5 kohtaa, jonka mukaan tällaisiin kuluihin voivat sisältyä esimerkiksi terveystarkastuksista, testeistä ja muista seulontatoimista aiheutuneet tosiasialliset kustannukset.

| (117) | Näin ollen 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2002 välisenä aikana myönnetyt tuet on katsottava sisämarkkinoille soveltuviksi. |
| --- | --- |

(117)

Näin ollen 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2002 välisenä aikana myönnetyt tuet on katsottava sisämarkkinoille soveltuviksi.

5.4.2   1 päivän tammikuuta 2003 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana sovellettavat säännöt: TSE-suuntaviivojen 21 kohta ja sitä seuraavat kohdat

| (118) | TSE-suuntaviivojen 23 kohdassa mainitaan, että komissio on päättänyt edelleen hyväksyä valtiontuet enintään 100 prosenttiin asti TSE-testien kustannuksista vuosiksi 2000–2006 annettujen maatalouden suuntaviivojen 11.4 kohdan periaatteiden mukaisesti (ks. johdanto-osan 114 kappale). |
| --- | --- |

(118)

TSE-suuntaviivojen 23 kohdassa mainitaan, että komissio on päättänyt edelleen hyväksyä valtiontuet enintään 100 prosenttiin asti TSE-testien kustannuksista vuosiksi 2000–2006 annettujen maatalouden suuntaviivojen 11.4 kohdan periaatteiden mukaisesti (ks. johdanto-osan 114 kappale).

| (119) | TSE-suuntaviivoissa edellytetään vielä seuraavien vaatimusten täyttymistä:






  — | ihmisravinnoksi teurastettavien nautaeläinten pakollisten BSE-testien osalta välitön ja välillinen julkinen tuki saa olla 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen yhteensä enintään 40 euroa testiä kohden, yhteisön tuki mukaan luettuna (ks. TSE-suuntaviivojen 24 kohta); |
| --- | --- | --- |

(119)

TSE-suuntaviivoissa edellytetään vielä seuraavien vaatimusten täyttymistä:

—

ihmisravinnoksi teurastettavien nautaeläinten pakollisten BSE-testien osalta välitön ja välillinen julkinen tuki saa olla 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen yhteensä enintään 40 euroa testiä kohden, yhteisön tuki mukaan luettuna (ks. TSE-suuntaviivojen 24 kohta);

| — | BSE-kustannuksiin myönnettävä valtiontuki on maksettava toimijalle, jonka tiloissa testinäytteet otetaan. Tuen saa kuitenkin maksaa toimijan asemesta laboratorioille, jos voidaan asianmukaisesti osoittaa, että maksettu valtiontuki siirretään kokonaisuudessaan toimijalle (TSE-suuntaviivojen 25 kohta). |
| --- | --- |

—

BSE-kustannuksiin myönnettävä valtiontuki on maksettava toimijalle, jonka tiloissa testinäytteet otetaan. Tuen saa kuitenkin maksaa toimijan asemesta laboratorioille, jos voidaan asianmukaisesti osoittaa, että maksettu valtiontuki siirretään kokonaisuudessaan toimijalle (TSE-suuntaviivojen 25 kohta).

| (120) | Kuten johdanto-osan 115 ja 116 kappaleessa todetaan, kaikki neljä vuosiksi 2000–2006 annetuissa maatalouden suuntaviivoissa esitettyä edellytystä täyttyvät. |
| --- | --- |

(120)

Kuten johdanto-osan 115 ja 116 kappaleessa todetaan, kaikki neljä vuosiksi 2000–2006 annetuissa maatalouden suuntaviivoissa esitettyä edellytystä täyttyvät.

| (121) | Tuen enimmäismäärää (40 euroa testiä kohden) koskevan edellytyksen osalta komissio toteaa, että tämä enimmäismäärä ylitettiin 1 päivän tammikuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana. Belgian toimittamien tietojen perusteella ylityksen kokonaismäärä oli kyseisellä ajanjaksolla 6 619 810,74 euroa. Testin kokonaiskustannukset jäivät alle 40 euron vasta 1 päivästä heinäkuuta 2004 lähtien (ks. johdanto-osan 64 kappale). Belgian viranomaisten mukaan näihin määriin sisältyvät sekä kansallinen rahoitus että yhteisön tuki (ks. johdanto-osan 58 kappale). |
| --- | --- |

(121)

Tuen enimmäismäärää (40 euroa testiä kohden) koskevan edellytyksen osalta komissio toteaa, että tämä enimmäismäärä ylitettiin 1 päivän tammikuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana. Belgian toimittamien tietojen perusteella ylityksen kokonaismäärä oli kyseisellä ajanjaksolla 6 619 810,74 euroa. Testin kokonaiskustannukset jäivät alle 40 euron vasta 1 päivästä heinäkuuta 2004 lähtien (ks. johdanto-osan 64 kappale). Belgian viranomaisten mukaan näihin määriin sisältyvät sekä kansallinen rahoitus että yhteisön tuki (ks. johdanto-osan 58 kappale).

| (122) | Komissio katsoo toimenpiteen täyttävän myös sen edellytyksen, jonka mukaan valtiontuki on maksettava toimijalle, jonka tiloissa testinäytteet otetaan, ja jonka mukaan tuen saa maksaa laboratorioille, jos voidaan osoittaa, että maksettu valtiontuki siirretään kokonaisuudessaan toimijalle (TSE-suuntaviivojen 25 kohta). |
| --- | --- |

(122)

Komissio katsoo toimenpiteen täyttävän myös sen edellytyksen, jonka mukaan valtiontuki on maksettava toimijalle, jonka tiloissa testinäytteet otetaan, ja jonka mukaan tuen saa maksaa laboratorioille, jos voidaan osoittaa, että maksettu valtiontuki siirretään kokonaisuudessaan toimijalle (TSE-suuntaviivojen 25 kohta).

| (123) | Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, Belgian viranomaiset ilmoittivat, että BSE-testien kulut tilitetään suoraan laboratorioille. Toimijoiden ei tarvitse maksaa nautaeläimille tehdyistä BSE-testeistä lainkaan laboratoriokuluja. Tämä päätelmä vastaa tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevan päätöksen johdanto-osan 95 kappaleessa samanlaisesta järjestelmästä esitettyä päätelmää. Kuten edellä osoitettiin, ainoa tuottajille siirretty kustannus on testistä perittävä korvaus (ks. johdanto-osan 93 kappale ja sitä seuraavat kappaleet), mutta tätä osaa BSE-testien rahoituksesta ei lueta valtiontueksi. Näin ollen on todettava, että maksettu valtiontuki siirretään kokonaisuudessaan toimijalle. |
| --- | --- |

(123)

Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, Belgian viranomaiset ilmoittivat, että BSE-testien kulut tilitetään suoraan laboratorioille. Toimijoiden ei tarvitse maksaa nautaeläimille tehdyistä BSE-testeistä lainkaan laboratoriokuluja. Tämä päätelmä vastaa tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevan päätöksen johdanto-osan 95 kappaleessa samanlaisesta järjestelmästä esitettyä päätelmää. Kuten edellä osoitettiin, ainoa tuottajille siirretty kustannus on testistä perittävä korvaus (ks. johdanto-osan 93 kappale ja sitä seuraavat kappaleet), mutta tätä osaa BSE-testien rahoituksesta ei lueta valtiontueksi. Näin ollen on todettava, että maksettu valtiontuki siirretään kokonaisuudessaan toimijalle.

5.4.3   1 päivän tammikuuta 2006 jälkeinen aika

| (124) | Komissio viittaa 1 päivän tammikuuta 2006 jälkeisen ajan osalta tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevaan päätökseen, koska tässä päätöksessä ei enää ole tarkoitus puuttua aiemmassa päätöksessä hyväksyttyihin tukiin. |
| --- | --- |

(124)

Komissio viittaa 1 päivän tammikuuta 2006 jälkeisen ajan osalta tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevaan päätökseen, koska tässä päätöksessä ei enää ole tarkoitus puuttua aiemmassa päätöksessä hyväksyttyihin tukiin.

5.4.4   Päätelmä

| (125) | BSE-testien rahoittamiseksi 1 päivän tammikuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana myönnetyt tuet, jotka ylittävät tuen sallitun enimmäismäärän eli 40 euroa testiä kohden ja joiden kokonaismäärä on 6 619 810,74 euroa, eivät sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(125)

BSE-testien rahoittamiseksi 1 päivän tammikuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana myönnetyt tuet, jotka ylittävät tuen sallitun enimmäismäärän eli 40 euroa testiä kohden ja joiden kokonaismäärä on 6 619 810,74 euroa, eivät sovellu sisämarkkinoille.

5.5   Ennakkorahoituksen hyvittäminen

| (126) | Kuten edellä mainittiin, 1 päivän tammikuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana testejä rahoitettiin valtion varoista yli tuen sallitun enimmäismäärän, joka on 40 euroa testiä kohden. |
| --- | --- |

(126)

Kuten edellä mainittiin, 1 päivän tammikuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana testejä rahoitettiin valtion varoista yli tuen sallitun enimmäismäärän, joka on 40 euroa testiä kohden.

| (127) | Belgia päätti 1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien hyvittää tuen enimmäismäärän ylittävän osan FAVV:n toiminnan rahoittamiseksi pidätettyjen maksuosuuksien tuotolla ja jakaa hyvitykset 15 vuodelle, mutta luopui sittemmin hankkeesta. Tätä kollektiivista lähestymistapaa Belgian viranomaiset perustelivat sillä, että toimijakohtaista takaisinperintää oli käytännössä vaikea järjestää, koska tietyt toimijat olivat jo kuolleet tai lopettaneet toimintansa. |
| --- | --- |

(127)

Belgia päätti 1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien hyvittää tuen enimmäismäärän ylittävän osan FAVV:n toiminnan rahoittamiseksi pidätettyjen maksuosuuksien tuotolla ja jakaa hyvitykset 15 vuodelle, mutta luopui sittemmin hankkeesta. Tätä kollektiivista lähestymistapaa Belgian viranomaiset perustelivat sillä, että toimijakohtaista takaisinperintää oli käytännössä vaikea järjestää, koska tietyt toimijat olivat jo kuolleet tai lopettaneet toimintansa.

| (128) | Myöhemmässä 6 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyssä kirjeessään Belgian viranomaiset ilmoittivat, että FAVV oli maksanut hyvityksiä omista varoistaan vuosina 2005–2006. |
| --- | --- |

(128)

Myöhemmässä 6 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyssä kirjeessään Belgian viranomaiset ilmoittivat, että FAVV oli maksanut hyvityksiä omista varoistaan vuosina 2005–2006.

| (129) | Tällainen hyvitysjärjestelmä ei kuitenkaan täytä sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperintää koskevia vaatimuksia. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan takaisinperinnän tarkoituksena on nimittäin palauttaa tilanne, joka vallitsi markkinoilla ennen tuen myöntämistä. Tämä tavoite saavutetaan, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman tuen ja menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa verrattuna saamansa edun, ja tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu (45). Takaisin perittävään tukeen lisätään korko, jonka suuruuden komissio vahvistaa. Korkoa maksetaan siitä päivästä alkaen, jolloin sääntöjenvastainen tuki on ollut tuensaajan käytössä, sen takaisinperimispäivään asti (46). Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (47) mukaan tukeen lisättävälle korolle on laskettava korkoa, mitä tässä tapauksessa ei ole tehty. Lisäksi asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa säädetään, että jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet, jotka mahdollistavat komission päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon. Belgian ehdottama ja osittain täytäntöönpanema takaisinperintä ei täytä edellä mainittuja edellytyksiä, eikä tukea voida katsoa asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa tarkoitetulla tavalla takaisin perityksi. |
| --- | --- |

(129)

Tällainen hyvitysjärjestelmä ei kuitenkaan täytä sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperintää koskevia vaatimuksia. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan takaisinperinnän tarkoituksena on nimittäin palauttaa tilanne, joka vallitsi markkinoilla ennen tuen myöntämistä. Tämä tavoite saavutetaan, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman tuen ja menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa verrattuna saamansa edun, ja tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu (45). Takaisin perittävään tukeen lisätään korko, jonka suuruuden komissio vahvistaa. Korkoa maksetaan siitä päivästä alkaen, jolloin sääntöjenvastainen tuki on ollut tuensaajan käytössä, sen takaisinperimispäivään asti (46). Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (47) mukaan tukeen lisättävälle korolle on laskettava korkoa, mitä tässä tapauksessa ei ole tehty. Lisäksi asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa säädetään, että jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet, jotka mahdollistavat komission päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon. Belgian ehdottama ja osittain täytäntöönpanema takaisinperintä ei täytä edellä mainittuja edellytyksiä, eikä tukea voida katsoa asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa tarkoitetulla tavalla takaisin perityksi.

6.   PÄÄTELMÄT

| (130) | Komissio katsoo, että BSE-testien rahoittaminen korvauksilla ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(130)

Komissio katsoo, että BSE-testien rahoittaminen korvauksilla ei ole valtiontukea.

| (131) | Komissio katsoo, että BSE-testien rahoittaminen valtion varoista on valtiontukea sellaisille maataloustuottajille, teurastamoille ja muille yrityksille, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan asiaa koskevan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrättyjen nautaeläinten lihasta valmistettuja tuotteita. Tämä tuki on sisämarkkinoille soveltuvaa 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2002 välisen ajanjakson sekä 1 päivän heinäkuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisen ajanjakson osalta. Se on sisämarkkinoille soveltumatonta 1 päivän tammikuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisen ajanjakson osalta. Sisämarkkinoille soveltumaton tuki muodostuu 40 euroa testiä kohden ylittävästä määrästä, jonka suuruudeksi Belgia arvioi 6 619 810,74 euroa. |
| --- | --- |

(131)

Komissio katsoo, että BSE-testien rahoittaminen valtion varoista on valtiontukea sellaisille maataloustuottajille, teurastamoille ja muille yrityksille, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan asiaa koskevan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrättyjen nautaeläinten lihasta valmistettuja tuotteita. Tämä tuki on sisämarkkinoille soveltuvaa 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2002 välisen ajanjakson sekä 1 päivän heinäkuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisen ajanjakson osalta. Se on sisämarkkinoille soveltumatonta 1 päivän tammikuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisen ajanjakson osalta. Sisämarkkinoille soveltumaton tuki muodostuu 40 euroa testiä kohden ylittävästä määrästä, jonka suuruudeksi Belgia arvioi 6 619 810,74 euroa.

| (132) | Komissio toteaa, että Belgia on myöntänyt BSE-testien rahoittamiseen osoitetun tuen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa 1 päivän tammikuuta 2001 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana. Tuki kuului 1 päivästä tammikuuta 2003 lähtien poikkeusasetuksen soveltamisalaan, mutta koska kyseisessä asetuksessa säädettyjä edellytyksiä ei noudatettu, tuet on katsottava sääntöjenvastaisiksi. |
| --- | --- |

(132)

Komissio toteaa, että Belgia on myöntänyt BSE-testien rahoittamiseen osoitetun tuen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa 1 päivän tammikuuta 2001 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana. Tuki kuului 1 päivästä tammikuuta 2003 lähtien poikkeusasetuksen soveltamisalaan, mutta koska kyseisessä asetuksessa säädettyjä edellytyksiä ei noudatettu, tuet on katsottava sääntöjenvastaisiksi.

| (133) | Sääntöjenvastaiset ja sisämarkkinoille soveltumattomat tuet, jotka ylittävät tuen sallitun enimmäismäärän eli 40 euroa testiä kohden, on perittävä takaisin, lukuun ottamatta erityisiin hankkeisiin myönnettyjä tukia, jotka tukien myöntämishetkellä täyttivät kaikki tukiin sovellettavassa vähämerkityksisestä tuesta annetussa asetuksessa vahvistetut edellytykset, |
| --- | --- |

(133)

Sääntöjenvastaiset ja sisämarkkinoille soveltumattomat tuet, jotka ylittävät tuen sallitun enimmäismäärän eli 40 euroa testiä kohden, on perittävä takaisin, lukuun ottamatta erityisiin hankkeisiin myönnettyjä tukia, jotka tukien myöntämishetkellä täyttivät kaikki tukiin sovellettavassa vähämerkityksisestä tuesta annetussa asetuksessa vahvistetut edellytykset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Korvauksilla rahoitetut toimenpiteet eivät ole valtiontukea.

2.   BSE-testien rahoittaminen valtion varoista 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2002 sekä 1 päivän heinäkuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana on sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea sellaisille maataloustuottajille, teurastamoille ja muille yrityksille, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan asiaa koskevan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrättyjen nautaeläinten lihasta valmistettuja tuotteita.

3.   BSE-testien rahoittaminen valtion varoista 1 päivän tammikuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana on 40 euron enimmäismäärään asti testiä kohden sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea sellaisille maataloustuottajille, teurastamoille ja muille yrityksille, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan asiaa koskevan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrättyjen nautaeläinten lihasta valmistettuja tuotteita. Se osa tuesta, joka ylittää 40 euroa testiä kohden, on sisämarkkinoille soveltumatonta, ja se on perittävä takaisin, lukuun ottamatta erityisiin hankkeisiin myönnettyjä tukia, jotka tukien myöntämishetkellä täyttivät kaikki tukiin sovellettavassa vähämerkityksisestä tuesta annetussa asetuksessa vahvistetut edellytykset.

4.   Belgia on myöntänyt BSE-testien rahoittamiseen osoitetun tuen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa 1 päivän tammikuuta 2001 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana.

2 artikla

1.   Belgian on toteutettava tarvittavat toimenpiteet 1 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen sääntöjenvastaisten ja sisämarkkinoille soveltumattomien tukien perimiseksi takaisin tuensaajilta.

2.   Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti.

3.   Koroille lasketaan korkoa asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvussa vahvistettujen säännösten mukaisesti.

4.   Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön täytäntöönpano.

3 artikla

Edellä 1 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

Belgian on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

4 artikla

1.   Belgian on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta komissiolle seuraavat tiedot:

| a) | luettelo tuensaajista, jotka ovat saaneet 1 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettua tukea, ja kunkin tuensaajan tukiohjelman nojalla saaman tuen kokonaismäärä; |
| --- | --- |

a)

luettelo tuensaajista, jotka ovat saaneet 1 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettua tukea, ja kunkin tuensaajan tukiohjelman nojalla saaman tuen kokonaismäärä;

| b) | tuensaajilta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tuki ja takaisinperintään sovellettava korko); |
| --- | --- |

b)

tuensaajilta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tuki ja takaisinperintään sovellettava korko);

| c) | tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

c)

tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| d) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

d)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Belgian on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kun 1 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kahden kuukauden määräajan päätyttyä Belgian on esitettävä komission pyynnöstä selostus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista tai suunnitelluista toimenpiteistä. Selostuksessa on annettava myös yksityiskohtaiset tiedot tuensaajilta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 27 päivänä heinäkuuta 2011.

Komission puolesta

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  Joulukuun 1 päivänä 2009 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli SEUT-sopimuksen 107 artikla ja perustamissopimuksen 88 artiklasta SEUT-sopimuksen 108 artikla. Asiasisällöltään kyseiset kaksi määräyskokonaisuutta pysyivät samanlaisina. Tässä päätöksessä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan tehtyjä viittauksia on tarvittaessa pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan.

1

(2)  EUVL C 11, 16.1.2009, s. 8.

2

(3)  Ks. alaviite 2.

3

(4)  Tässä kerrataan ainoastaan lopullisen päätöksen kannalta merkitykselliset seikat. Taustaa selvitetään tarkemmin komission päätöksessä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta.

4

(5)  Belgian viranomaiset viittaavat pakollisten testien osalta tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä 22 päivänä toukokuuta 2001 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 999/2001 (EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1).

5

(6)  Valtiontuki N 21/02 – Belgia – Pakollisten BSE-testien kustannuksista huolehtiminen.

6

(7)  Belgiassa kaikille yli 30 kuukauden ikäisille teurastettavaksi tuoduille nautaeläimille ja yli 24 kuukauden ikäisille hätäteurastetuille nautaeläimille tehdään asetuksessa (EY) N:o 999/2001 tarkoitetut pikatestit BSE-taudin varalta. BSE-testi on 1 päivästä heinäkuuta 2001 lähtien tehty myös kaikille yli 24 kuukauden ikäisten nautaeläinten ruhoille.

7

(8)  EYVL C 324, 24.12.2002, s. 2.

8

(9)  Moniteur belge (jäljempänä, ’MB’), 8.11.2004, s. 75290.

9

(10)  TSE-suuntaviivoissa sallitaan 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen julkinen tuki, jonka kokonaismäärä on enintään 40 euroa.

10

(11)  Ks. muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 25 kappaleessa esitetty taulukko.

11

(12)  EUVL L 1, 3.1.2004, s. 1.

12

(13)  EUVL C 105, 30.4.2005, s. 3.

13

(14)  MB, 21.11.2005, s. 49941.

14

(15)  MB, 21.11.2005, s. 49918.

15

(16)  EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1.

16

(17)  Asia 87/75, Bresciani v. Amministrazione Italiana delle Finanze, tuomio 5.2.1976 (Kok. 1976, s. 129, 10 kohta) ja yhdistetyt asiat C-277/91, C-318/91 ja C-319/91, Ligur Carni Srl ym. v. Unità Sanitaria Locale n. XV di Genova ym., tuomio 15.12.1993 (Kok. 1993, s. I-06621, 29–31 kohta).

17

(18)  Yhdistetyt asiat T-211/04 ja T-215/04, Gibraltarin hallitus ja Yhdistynyt kuningaskunta v. komissio, tuomio 18.12.2008 (Kok. 2008, s. II-3745,143–146 kohta).

18

(19)  Belgia lainaa esimerkiksi rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 882/2004, jonka 27 artiklassa ja liitteissä IV ja V valtuutetaan jäsenvaltiot perimään maksua tietyistä tarkastuksista aiheutuvien kustannusten kattamiseksi.

19

(20)  Asia C-126/01, Ministère de l’Économie, des Finances et de l’Industrie v. GEMO SA, tuomio 20.11.2003 (Kok. 2003, s. I-13769).

20

(21)  Yhdistetyt asiat C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 ja C-83/90, Compagnie commerciale de l’Ouest ym. v. Receveur principal des douanes de La Pallice Port, tuomio 11.3.1992 (Kok. 1992, s. I-1847, 35 kohta); asia C-266/91 Celulose Beira Industrial SA v. Fazenda Pública, tuomio 2.8.1993 (Kok. 1993, s. I-4337, 21 kohta); yhdistetyt asiat C-149/91 ja C-150/91, Sanders Adour ym. v. Directeur des services fiscaux des Pyrenées-Atlantiques, tuomio 11.6.1992 (Kok. 1992, s. I-3899, 27 kohta) ja asia C-17/91, Lornoy v. Belgian valtio, tuomio 16.12.1992 (Kok. 1992, s. I-6523, 32 kohta).

21

(22)  EUVL C 319, 27.12.2006, s. 1.

22

(23)  Nämä maksuosuudet ja korvaukset hyväksyttiin tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevalla päätöksellä.

23

(24)  Näihin kustannuksiin sisältyvät laboratoriokulut, näytteet viranomaisen puolesta tutkivan eläinlääkärin palkkio sekä näytteenottosarjat.

24

(25)  EUVL L 325, 28.10.2004, s. 4.

25

(26)  Lähde: www.birb.be

26

(27)  MB, 18.2.2000, s. 5053.

27

(28)  Ks. 4 päivänä helmikuuta 2000 annetun lain 10 §.

28

(29)  MB, 24.3.1954, s. 2210.

29

(30)  Ks. erityisesti tukia N 9/05 ja N 10/2005 koskevan päätöksen 73 kappale, jossa todetaan, että ”komissio on johdonmukaisesti katsonut, että valtion rahoituksen myöntäminen sellaisista pakollisista tarkastuksista aiheutuviin kustannuksiin, jotka liittyvät suoraan tuotteiden tuotantoon tai kaupan pitämiseen, antaa valikoivaa etua näille yrityksille”.

30

(31)  Ks. TSE-suuntaviivojen 7 ja 12 kohta.

31

(32)  Belgian osuus unionin maataloustuotannosta oli 2,1 prosenttia vuonna 2004 (lähde: L’agriculture dans l’UE – Informations statistiques et économiques 2005).

32

(33)  Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tietyn yrityksen kilpailuaseman lujittaminen valtiontuen avulla yleensä vääristää kilpailua niihin kilpaileviin yrityksiin nähden, jotka eivät tätä tukea saa (asia C-730/79, Philip Morris Holland BV v. komissio, tuomio 17.9.1980 (Kok. 1980, s. 2671, 11 ja 12 kohta).

33

(34)  Asia C-174/02, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant/Staatssecretaris van Financiën, tuomio 13.1.2005 (Kok. 2005, s. I-85, 25 kohta).

34

(35)  Edellä alaviitteessä 36 mainittu asia Streekgewest, tuomion 26 kohta, ja yhdistetyt asiat C-266/04–C-270/04, C-276/04 ja C-321/04–C-325/04, Nazairdis SAS ym. v. Caisse nationale de l’organisation autonome d’assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic), tuomio 27.10.2005 (Kok. 2005, s. I-9481, 46–49 kohta).

35

(36)  Yhdistetyt asiat C-393/04 ja C 41/05, Air Liquide v. Ville de Seraing ja Province de Liège, tuomio 15.6.2006 (Kok. 2006, s. I-5293, 46 kohta) ja edellä alaviitteessä 36 mainittu asia Streekgewest, tuomion 28 kohta.

36

(37)  Asia 47/69, Ranska v. komissio, tuomio 25.6.1970 (Kok. 1970, s. 487, 17, 20 ja 21 kohta).

37

(38)  Ks. tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevan päätöksen 100 kappale ja sitä seuraavat kappaleet.

38

(39)  EYVL C 28, 1.2.2000, s. 2.

39

(40)  EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

40

(41)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

41

(42)  Maatalouden valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosiksi 2007–2013, 194 kohdan c alakohta.

42

(43)  Eläintaudeista ilmoittamisesta yhteisössä 21 päivänä joulukuuta 1982 annettu neuvoston direktiivi 82/894/ETY (EYVL L 378, 31.12.1982, s. 58).

43

(44)  Ks. asetus (EY) N:o 999/2001.

44

(45)  Asia C-348/93, komissio v. Italia, tuomio 4.4.1995 (Kok. 1995, s. I-673, 27 kohta).

45

(46)  Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artikla.

46

(47)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

47

---