# Euroopan unionin L 326/2011

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2011.326.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 326 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 54. vuosikerta8. joulukuuta 2011 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2011.326.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 326

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

54. vuosikerta8. joulukuuta 2011

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1227/2011, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, energian tukkumarkkinoiden eheydestä ja tarkasteltavuudesta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1228/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, asetuksen (ETY) N:o 1059/69 soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen Turkista peräisin olevien tavaroiden yhteisöön tuonnissa sovellettavista erityisistä säännöksistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 429/73 kumoamisesta | 17 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1229/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, eräiden yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevien vanhentuneiden neuvoston säädösten kumoamisesta | 18 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1230/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, eräiden yhteisen kauppapolitiikan alaan kuuluvien vanhentuneiden neuvoston säädösten kumoamisesta | 21 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1231/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, neuvoston asetuksen (EY) N:o 378/2007 muuttamisesta yhteisen maatalouspolitiikan mukaisten suorien tukien vapaaehtoista mukauttamista koskevien soveltamissääntöjen osalta | 24 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1232/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 428/2009 muuttamisesta | 26 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1233/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta | 45 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/89/EU, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, direktiivien 98/78/EY, 2002/87/EY, 2006/48/EY ja 2009/138/EY muuttamisesta finanssiryhmittymään kuuluvien rahoitusalan yhteisöjen lisävalvonnan osalta (
  1
  ) | 113 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1227/2011, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, energian tukkumarkkinoiden eheydestä ja tarkasteltavuudesta (
  1
  )

1

1

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1228/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, asetuksen (ETY) N:o 1059/69 soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen Turkista peräisin olevien tavaroiden yhteisöön tuonnissa sovellettavista erityisistä säännöksistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 429/73 kumoamisesta

17

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1229/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, eräiden yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevien vanhentuneiden neuvoston säädösten kumoamisesta

18

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1230/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, eräiden yhteisen kauppapolitiikan alaan kuuluvien vanhentuneiden neuvoston säädösten kumoamisesta

21

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1231/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, neuvoston asetuksen (EY) N:o 378/2007 muuttamisesta yhteisen maatalouspolitiikan mukaisten suorien tukien vapaaehtoista mukauttamista koskevien soveltamissääntöjen osalta

24

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1232/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 428/2009 muuttamisesta

26

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1233/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta

45

DIREKTIIVIT

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/89/EU, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, direktiivien 98/78/EY, 2002/87/EY, 2006/48/EY ja 2009/138/EY muuttamisesta finanssiryhmittymään kuuluvien rahoitusalan yhteisöjen lisävalvonnan osalta (
  1
  )

1

113

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 8.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 326/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1227/2011,

annettu 25 päivänä lokakuuta 2011,

energian tukkumarkkinoiden eheydestä ja tarkasteltavuudesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 194 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | On tärkeää varmistaa, että kuluttajat ja muut markkinaosapuolet voivat luottaa sähkö- ja kaasumarkkinoiden eheyteen ja että energian tukkumarkkinahinnat ilmentävät tasapainoista ja kilpailukykyistä kysynnän ja tarjonnan vuorovaikutusta eikä markkinoiden väärinkäytöstä voi saada etua. |
| --- | --- |

(1)

On tärkeää varmistaa, että kuluttajat ja muut markkinaosapuolet voivat luottaa sähkö- ja kaasumarkkinoiden eheyteen ja että energian tukkumarkkinahinnat ilmentävät tasapainoista ja kilpailukykyistä kysynnän ja tarjonnan vuorovaikutusta eikä markkinoiden väärinkäytöstä voi saada etua.

| (2) | Energian tukkumarkkinoiden eheyden ja tarkasteltavuuden parantamisen tavoitteena olisi oltava energian loppukäyttäjiä hyödyttävän avoimen ja oikeudenmukaisen kilpailun edistäminen energian tukkumarkkinoilla. |
| --- | --- |

(2)

Energian tukkumarkkinoiden eheyden ja tarkasteltavuuden parantamisen tavoitteena olisi oltava energian loppukäyttäjiä hyödyttävän avoimen ja oikeudenmukaisen kilpailun edistäminen energian tukkumarkkinoilla.

| (3) | Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean ja Euroopan sähkö- ja kaasualan sääntelyviranomaisten ryhmän kannanotot ovat vahvistaneet sen, että nykyisen lainsäädännön soveltamisala voi olla riittämätön, jotta markkinoiden eheyteen liittyviin kysymyksiin voitaisiin sähkö- ja kaasumarkkinoilla puuttua asianmukaisesti. Kannanotoissa on suositeltu, että harkitaan asianmukaista erityisesti energia-alalle tarkoitettua lainsäädännöllistä kehystä, jolla estetään markkinoiden väärinkäyttö ja jossa otetaan huomioon alakohtaiset edellytykset, joita muut direktiivit ja asetukset eivät kata. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean ja Euroopan sähkö- ja kaasualan sääntelyviranomaisten ryhmän kannanotot ovat vahvistaneet sen, että nykyisen lainsäädännön soveltamisala voi olla riittämätön, jotta markkinoiden eheyteen liittyviin kysymyksiin voitaisiin sähkö- ja kaasumarkkinoilla puuttua asianmukaisesti. Kannanotoissa on suositeltu, että harkitaan asianmukaista erityisesti energia-alalle tarkoitettua lainsäädännöllistä kehystä, jolla estetään markkinoiden väärinkäyttö ja jossa otetaan huomioon alakohtaiset edellytykset, joita muut direktiivit ja asetukset eivät kata.

| (4) | Energian tukkumarkkinat ovat unionissa yhä enenevässä määrin yhteen liitettyjä. Markkinoiden väärinkäyttö yhdessä jäsenvaltiossa vaikuttaa usein paitsi sähkön ja maakaasun tukkuhintoihin kansallisten rajojen yli myös kuluttajien ja mikroyritysten vähittäishintoihin. Siksi markkinoiden eheyden varmistamista ei voi jättää pelkästään yksittäisten jäsenvaltioiden tehtäväksi. Tiukka rajatylittävä markkinaseuranta on välttämätöntä täysin toimivien, yhteenliitettyjen ja yhtenäisten energian sisämarkkinoiden toteuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

(4)

Energian tukkumarkkinat ovat unionissa yhä enenevässä määrin yhteen liitettyjä. Markkinoiden väärinkäyttö yhdessä jäsenvaltiossa vaikuttaa usein paitsi sähkön ja maakaasun tukkuhintoihin kansallisten rajojen yli myös kuluttajien ja mikroyritysten vähittäishintoihin. Siksi markkinoiden eheyden varmistamista ei voi jättää pelkästään yksittäisten jäsenvaltioiden tehtäväksi. Tiukka rajatylittävä markkinaseuranta on välttämätöntä täysin toimivien, yhteenliitettyjen ja yhtenäisten energian sisämarkkinoiden toteuttamisen kannalta.

| (5) | Energian tukkumarkkinat käsittävät sekä hyödykemarkkinat että johdannaismarkkinat, jotka ovat ensiarvoisen tärkeitä energia- ja rahoitusmarkkinoiden kannalta, ja näiden kahden sektorin hinnanmuodostuksella on liittymiä keskenään. Ne sisältävät muun muassa säännellyt markkinat, monenkeskiset kaupankäyntijärjestelmät sekä suoran tai meklarien kautta tapahtuvan pörssin ulkopuolisen OTC-kaupankäynnin ja kahdenväliset sopimukset. |
| --- | --- |

(5)

Energian tukkumarkkinat käsittävät sekä hyödykemarkkinat että johdannaismarkkinat, jotka ovat ensiarvoisen tärkeitä energia- ja rahoitusmarkkinoiden kannalta, ja näiden kahden sektorin hinnanmuodostuksella on liittymiä keskenään. Ne sisältävät muun muassa säännellyt markkinat, monenkeskiset kaupankäyntijärjestelmät sekä suoran tai meklarien kautta tapahtuvan pörssin ulkopuolisen OTC-kaupankäynnin ja kahdenväliset sopimukset.

| (6) | Energiamarkkinoiden seurantakäytännöt ovat toistaiseksi olleet jäsenvaltio- ja sektorikohtaisia. Yleisestä markkinakehyksestä ja sääntely-ympäristöstä riippuen tämä voi johtaa siihen, että kaupankäynti kuuluu useamman lainkäyttöalueen piiriin ja sen seurannasta huolehtii useita eri viranomaisia, jotka voivat sijaita eri jäsenvaltioissa. Tämä voi aiheuttaa epäselvyyttä siitä, kuka vastaa seurannasta, ja jopa tilanteen, jossa seuranta puuttuu kokonaan. |
| --- | --- |

(6)

Energiamarkkinoiden seurantakäytännöt ovat toistaiseksi olleet jäsenvaltio- ja sektorikohtaisia. Yleisestä markkinakehyksestä ja sääntely-ympäristöstä riippuen tämä voi johtaa siihen, että kaupankäynti kuuluu useamman lainkäyttöalueen piiriin ja sen seurannasta huolehtii useita eri viranomaisia, jotka voivat sijaita eri jäsenvaltioissa. Tämä voi aiheuttaa epäselvyyttä siitä, kuka vastaa seurannasta, ja jopa tilanteen, jossa seuranta puuttuu kokonaan.

| (7) | Toimintaa, joka vie pohjaa energiamarkkinoiden eheydeltä, ei ole tällä hetkellä selkeästi kielletty joillain tärkeimmillä energiamarkkinoilla. On tärkeää kieltää tällainen toiminta loppukäyttäjien suojelemiseksi ja Euroopan kansalaisten kohtuuhintaisen energiansaannin turvaamiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Toimintaa, joka vie pohjaa energiamarkkinoiden eheydeltä, ei ole tällä hetkellä selkeästi kielletty joillain tärkeimmillä energiamarkkinoilla. On tärkeää kieltää tällainen toiminta loppukäyttäjien suojelemiseksi ja Euroopan kansalaisten kohtuuhintaisen energiansaannin turvaamiseksi.

| (8) | Energian tukkumarkkinoilla harjoitetaan sekä johdannaiskauppaa, jota voidaan selvittää fyysisesti tai rahoituksen kannalta, että hyödykekauppaa. Sen vuoksi on tärkeää, että sisäpiirikaupan ja markkinoiden manipuloinnin, jotka merkitsevät markkinoiden väärinkäyttöä, määritelmät ovat yhteensopivia johdannais- ja hyödykemarkkinoiden välillä. Tätä asetusta olisi sovellettava periaatteessa kaikkiin liiketoimiin, mutta samalla olisi otettava huomioon energian tukkumarkkinoiden erityispiirteet. |
| --- | --- |

(8)

Energian tukkumarkkinoilla harjoitetaan sekä johdannaiskauppaa, jota voidaan selvittää fyysisesti tai rahoituksen kannalta, että hyödykekauppaa. Sen vuoksi on tärkeää, että sisäpiirikaupan ja markkinoiden manipuloinnin, jotka merkitsevät markkinoiden väärinkäyttöä, määritelmät ovat yhteensopivia johdannais- ja hyödykemarkkinoiden välillä. Tätä asetusta olisi sovellettava periaatteessa kaikkiin liiketoimiin, mutta samalla olisi otettava huomioon energian tukkumarkkinoiden erityispiirteet.

| (9) | Sähkön tai maakaasun toimittamista loppukäyttäjille koskevat vähittäissopimukset eivät ole yhtä alttiita markkinoiden manipuloinnille kuin tukkukauppasopimukset, joiden osto ja myynti on helppoa. Suurimpien energiankäyttäjien kulutuspäätökset saattavat kuitenkin myös vaikuttaa energian tukkumarkkinoiden hintoihin, millä voi olla vaikutuksia kansallisten rajojen yli. Tällaisten suurten käyttäjien toimitussopimuksia tarkasteltaessa on sen vuoksi asianmukaista ottaa huomioon tarve varmistaa energian tukkumarkkinoiden eheys. |
| --- | --- |

(9)

Sähkön tai maakaasun toimittamista loppukäyttäjille koskevat vähittäissopimukset eivät ole yhtä alttiita markkinoiden manipuloinnille kuin tukkukauppasopimukset, joiden osto ja myynti on helppoa. Suurimpien energiankäyttäjien kulutuspäätökset saattavat kuitenkin myös vaikuttaa energian tukkumarkkinoiden hintoihin, millä voi olla vaikutuksia kansallisten rajojen yli. Tällaisten suurten käyttäjien toimitussopimuksia tarkasteltaessa on sen vuoksi asianmukaista ottaa huomioon tarve varmistaa energian tukkumarkkinoiden eheys.

| (10) | Komission olisi sen 21 päivänä joulukuuta 2010 julkaisemassa EU:n päästökauppajärjestelmän markkinavalvonnan vahvistamista koskevassa tiedonannossa esitetyt tulokset huomioiden harkittava sopivan ajan kuluessa sellaisen lainsäädäntöehdotuksen tekemistä, jossa käsitellään Euroopan hiilimarkkinoiden tarkasteltavuudessa, eheydessä ja valvonnassa havaittuja puutteita. |
| --- | --- |

(10)

Komission olisi sen 21 päivänä joulukuuta 2010 julkaisemassa EU:n päästökauppajärjestelmän markkinavalvonnan vahvistamista koskevassa tiedonannossa esitetyt tulokset huomioiden harkittava sopivan ajan kuluessa sellaisen lainsäädäntöehdotuksen tekemistä, jossa käsitellään Euroopan hiilimarkkinoiden tarkasteltavuudessa, eheydessä ja valvonnassa havaittuja puutteita.

| (11) | Verkkoon pääsyä koskevista edellytyksistä rajat ylittävässä sähkön kaupassa 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 714/2009 (3) ja maakaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 715/2009 (4) todetaan, että verkon fyysistä tilaa ja tehokkuutta koskevien tietojen olisi oltava tasavertaisesti kaikkien markkinaosapuolten saatavilla, jotta niillä olisi mahdollisuus arvioida kysynnän ja tarjonnan yleistä tilannetta ja todeta syyt tukkuhinnan vaihteluihin. |
| --- | --- |

(11)

Verkkoon pääsyä koskevista edellytyksistä rajat ylittävässä sähkön kaupassa 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 714/2009 (3) ja maakaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 715/2009 (4) todetaan, että verkon fyysistä tilaa ja tehokkuutta koskevien tietojen olisi oltava tasavertaisesti kaikkien markkinaosapuolten saatavilla, jotta niillä olisi mahdollisuus arvioida kysynnän ja tarjonnan yleistä tilannetta ja todeta syyt tukkuhinnan vaihteluihin.

| (12) | Sisäpiiritiedon käyttö tai sen käytön yrittäminen olisi selkeästi kiellettävä omaan lukuun tai kolmannen osapuolen lukuun tapahtuvassa kaupankäynnissä. Sisäpiiritiedon käyttöä voi olla myös se, että energiatuotteiden tukkumarkkinoilla käyvät kauppaa henkilöt, jotka tietävät tai joiden pitäisi tietää, että heidän hallussaan oleva tieto on sisäpiiritietoa. Tietoja markkinaosapuolen omista kaupankäyntisuunnitelmista ja -strategioista ei olisi pidettävä sisäpiiritietoina. Markkinaosapuolet saavat käyttää myös sellaista hintoihin vaikuttavaa tietoa, joka on julkistettava asetuksen (EY) N:o 714/2009 tai asetuksen (EY) N:o 715/2009 mukaisesti, mukaan lukien näiden asetusten nojalla annetut suuntaviivat ja verkkosäännöt, perustana päätöksilleen toteuttaa tukkutason energiatuotteiden kauppaa koskevia liiketoimia, ja siksi tämä tieto saattaa olla sisäpiiritietoa julkistamiseensa saakka. |
| --- | --- |

(12)

Sisäpiiritiedon käyttö tai sen käytön yrittäminen olisi selkeästi kiellettävä omaan lukuun tai kolmannen osapuolen lukuun tapahtuvassa kaupankäynnissä. Sisäpiiritiedon käyttöä voi olla myös se, että energiatuotteiden tukkumarkkinoilla käyvät kauppaa henkilöt, jotka tietävät tai joiden pitäisi tietää, että heidän hallussaan oleva tieto on sisäpiiritietoa. Tietoja markkinaosapuolen omista kaupankäyntisuunnitelmista ja -strategioista ei olisi pidettävä sisäpiiritietoina. Markkinaosapuolet saavat käyttää myös sellaista hintoihin vaikuttavaa tietoa, joka on julkistettava asetuksen (EY) N:o 714/2009 tai asetuksen (EY) N:o 715/2009 mukaisesti, mukaan lukien näiden asetusten nojalla annetut suuntaviivat ja verkkosäännöt, perustana päätöksilleen toteuttaa tukkutason energiatuotteiden kauppaa koskevia liiketoimia, ja siksi tämä tieto saattaa olla sisäpiiritietoa julkistamiseensa saakka.

| (13) | Energian tukkumarkkinoiden manipulointia on sellaisten toimien toteuttaminen, joiden johdosta hinnat asettuvat keinotekoisesti tasolle, jota ei voida perustella tarjontaa ja kysyntää koskevilla markkinavoimilla, mukaan lukien tuotanto-, varasto- tai siirtokapasiteetin tosiasiallisella saatavuudella ja kysynnällä. Markkinoiden manipulointitapoihin kuuluvat: väärien toimeksiantojen tekeminen ja peruminen; väärän tai harhaanjohtavan tiedon tai huhujen levittäminen tiedotusvälineissä, myös internetissä, tai muilla keinoin; tahallinen väärän tiedon toimittaminen hinta-arviointeja tai markkinaraportteja tuottaville yrityksille siten, että markkinaosapuolia ohjataan harhaan heidän toimiessaan kyseisten hinta-arviointien tai markkinaraporttien perusteella; sekä tahallinen sellaisen vaikutelman luominen, että saatavilla oleva sähköntuotantokapasiteetti, maakaasun saatavuus tai siirtokapasiteetin saatavuus poikkeavat todellisesta teknisesti käytettävissä olevasta kapasiteetista, jos tällainen tieto vaikuttaa tai on omiaan vaikuttamaan tukkutason energiatuotteiden hintoihin. Manipulointi ja sen vaikutukset saattavat ilmetä rajojen yli, sähkö- ja kaasumarkkinoiden kesken sekä rahoitus- ja hyödykemarkkinoiden välillä, päästöoikeuksien markkinat mukaan lukien. |
| --- | --- |

(13)

Energian tukkumarkkinoiden manipulointia on sellaisten toimien toteuttaminen, joiden johdosta hinnat asettuvat keinotekoisesti tasolle, jota ei voida perustella tarjontaa ja kysyntää koskevilla markkinavoimilla, mukaan lukien tuotanto-, varasto- tai siirtokapasiteetin tosiasiallisella saatavuudella ja kysynnällä. Markkinoiden manipulointitapoihin kuuluvat: väärien toimeksiantojen tekeminen ja peruminen; väärän tai harhaanjohtavan tiedon tai huhujen levittäminen tiedotusvälineissä, myös internetissä, tai muilla keinoin; tahallinen väärän tiedon toimittaminen hinta-arviointeja tai markkinaraportteja tuottaville yrityksille siten, että markkinaosapuolia ohjataan harhaan heidän toimiessaan kyseisten hinta-arviointien tai markkinaraporttien perusteella; sekä tahallinen sellaisen vaikutelman luominen, että saatavilla oleva sähköntuotantokapasiteetti, maakaasun saatavuus tai siirtokapasiteetin saatavuus poikkeavat todellisesta teknisesti käytettävissä olevasta kapasiteetista, jos tällainen tieto vaikuttaa tai on omiaan vaikuttamaan tukkutason energiatuotteiden hintoihin. Manipulointi ja sen vaikutukset saattavat ilmetä rajojen yli, sähkö- ja kaasumarkkinoiden kesken sekä rahoitus- ja hyödykemarkkinoiden välillä, päästöoikeuksien markkinat mukaan lukien.

| (14) | Markkinoiden manipulointi tai sen yrittäminen käsittää myös henkilön tai yhteistyössä toimivien henkilöiden menettelyn, jonka tarkoituksena on päästä ratkaisevaan asemaan tukkutason energiatuotteen tarjonnan tai kysynnän suhteen siten, että tämän vaikutuksena on tai saattaa olla hintojen välitön tai välillinen määräytyminen tai muiden vilpillisten kaupan edellytysten luominen; sekä tukkutason energiatuotteiden tarjoaminen, ostaminen tai myyminen tarkoituksin tai pyrkimyksin johtaa harhaan tai johtaen harhaan viitehintojen perusteella toimivia markkinaosapuolia. Hyväksytyt markkinakäytänteet, kuten ne, joita sovelletaan rahoituspalvelujen alalla ja jotka on tällä hetkellä määritelty sisäpiirikaupoista ja markkinoiden manipuloinnista (markkinoiden väärinkäyttö) 28 päivänä tammikuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/6/EY (5) 1 artiklan 5 kohdassa ja joita saatetaan mukauttaa, jos tuota direktiiviä muutetaan, voivat tarjota markkinaosapuolille laillisen tavan varmistaa tukkutason energiatuotteiden suotuisa hinnoittelu. |
| --- | --- |

(14)

Markkinoiden manipulointi tai sen yrittäminen käsittää myös henkilön tai yhteistyössä toimivien henkilöiden menettelyn, jonka tarkoituksena on päästä ratkaisevaan asemaan tukkutason energiatuotteen tarjonnan tai kysynnän suhteen siten, että tämän vaikutuksena on tai saattaa olla hintojen välitön tai välillinen määräytyminen tai muiden vilpillisten kaupan edellytysten luominen; sekä tukkutason energiatuotteiden tarjoaminen, ostaminen tai myyminen tarkoituksin tai pyrkimyksin johtaa harhaan tai johtaen harhaan viitehintojen perusteella toimivia markkinaosapuolia. Hyväksytyt markkinakäytänteet, kuten ne, joita sovelletaan rahoituspalvelujen alalla ja jotka on tällä hetkellä määritelty sisäpiirikaupoista ja markkinoiden manipuloinnista (markkinoiden väärinkäyttö) 28 päivänä tammikuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/6/EY (5) 1 artiklan 5 kohdassa ja joita saatetaan mukauttaa, jos tuota direktiiviä muutetaan, voivat tarjota markkinaosapuolille laillisen tavan varmistaa tukkutason energiatuotteiden suotuisa hinnoittelu.

| (15) | Sellaisten tukkutason energiatuotetta koskevien sisäpiiritietojen julkistamista, joita ammattiaan harjoittavilla toimittajilla on, olisi arvioitava heidän ammattiaan ja lehdistönvapautta koskevien sääntöjen perusteella, paitsi jos nämä henkilöt saavat välitöntä tai välillistä hyötyä kyseisten tietojen levittämisestä tai jos tällaisten tietojen julkistamisella pyritään johtamaan markkinoita harhaan tukkutason energiatuotteiden tarjonnan tai kysynnän tai niiden hintojen suhteen. |
| --- | --- |

(15)

Sellaisten tukkutason energiatuotetta koskevien sisäpiiritietojen julkistamista, joita ammattiaan harjoittavilla toimittajilla on, olisi arvioitava heidän ammattiaan ja lehdistönvapautta koskevien sääntöjen perusteella, paitsi jos nämä henkilöt saavat välitöntä tai välillistä hyötyä kyseisten tietojen levittämisestä tai jos tällaisten tietojen julkistamisella pyritään johtamaan markkinoita harhaan tukkutason energiatuotteiden tarjonnan tai kysynnän tai niiden hintojen suhteen.

| (16) | Rahoitusmarkkinoiden väärinkäyttöä koskevia käsitteitä muutetaan kyseisten markkinoiden kehittyessä. Jotta voidaan varmistaa näihin kehityssuuntiin nopea reagointi, komissiolle olisi näin ollen siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sisäpiiritietoja ja markkinoiden manipulointia koskevien määritelmien teknistä ajan tasalle saattamista, jotta voidaan varmistaa niiden yhdenmukaisuus rahoituspalveluja ja energiaa koskevan unionin muun lainsäädännön kanssa. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(16)

Rahoitusmarkkinoiden väärinkäyttöä koskevia käsitteitä muutetaan kyseisten markkinoiden kehittyessä. Jotta voidaan varmistaa näihin kehityssuuntiin nopea reagointi, komissiolle olisi näin ollen siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sisäpiiritietoja ja markkinoiden manipulointia koskevien määritelmien teknistä ajan tasalle saattamista, jotta voidaan varmistaa niiden yhdenmukaisuus rahoituspalveluja ja energiaa koskevan unionin muun lainsäädännön kanssa. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

| (17) | Unionin tasolla suoritettava tehokas markkinaseuranta on välttämätöntä, jotta markkinoiden väärinkäyttö energian tukkumarkkinoilla voidaan havaita ja estää. Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastolla, jäljempänä ’virasto’, joka on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 713/2009 (6), on parhaat edellytykset tällaiseen seurantaan, koska sillä on sekä unionin laajuinen käsitys sähkö- ja kaasumarkkinoista että tarvittava asiantuntemus sähkö- ja kaasumarkkinoiden ja -järjestelmien toiminnasta unionissa. Kansallisilla sääntelyviranomaisilla, joilla on kattava käsitys energiamarkkinoiden kehityksestä omassa jäsenvaltiossaan, olisi oltava tärkeä asema tehokkaan markkinaseurannan varmistamisessa kansallisella tasolla. Sen vuoksi tarvitaan viraston ja kansallisten viranomaisten tiivistä yhteistyötä ja yhteensovittamista energiamarkkinoiden asianmukaisen seurannan ja tarkasteltavuuden varmistamiseksi. Viraston suorittama tietojen keruu ei rajoita kansallisten viranomaisten oikeutta kerätä lisätietoja kansallisiin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

(17)

Unionin tasolla suoritettava tehokas markkinaseuranta on välttämätöntä, jotta markkinoiden väärinkäyttö energian tukkumarkkinoilla voidaan havaita ja estää. Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastolla, jäljempänä ’virasto’, joka on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 713/2009 (6), on parhaat edellytykset tällaiseen seurantaan, koska sillä on sekä unionin laajuinen käsitys sähkö- ja kaasumarkkinoista että tarvittava asiantuntemus sähkö- ja kaasumarkkinoiden ja -järjestelmien toiminnasta unionissa. Kansallisilla sääntelyviranomaisilla, joilla on kattava käsitys energiamarkkinoiden kehityksestä omassa jäsenvaltiossaan, olisi oltava tärkeä asema tehokkaan markkinaseurannan varmistamisessa kansallisella tasolla. Sen vuoksi tarvitaan viraston ja kansallisten viranomaisten tiivistä yhteistyötä ja yhteensovittamista energiamarkkinoiden asianmukaisen seurannan ja tarkasteltavuuden varmistamiseksi. Viraston suorittama tietojen keruu ei rajoita kansallisten viranomaisten oikeutta kerätä lisätietoja kansallisiin tarkoituksiin.

| (18) | Tehokas markkinaseuranta edellyttää liiketoimia koskevien tietojen säännöllistä ja hyvissä ajoin tapahtuvaa saantia sekä sähkön ja maakaasun tuotantoon, varastointiin ja kulutukseen liittyvien laitosten tai siirtoverkkojen kapasiteettia ja niiden käyttöä koskevien perustietojen saantia. Tästä syystä olisi vaadittava, että tukkutason energiatuotteiden kauppaa harjoittavat markkinaosapuolet, mukaan lukien siirtoverkon haltijat, toimittajat, kauppiaat, tuottajat, meklarit ja suuret käyttäjät toimittavat nämä tiedot virastolle. Virasto voi puolestaan luoda vahvat yhteydet tärkeimpiin organisoituihin markkinapaikkoihin. |
| --- | --- |

(18)

Tehokas markkinaseuranta edellyttää liiketoimia koskevien tietojen säännöllistä ja hyvissä ajoin tapahtuvaa saantia sekä sähkön ja maakaasun tuotantoon, varastointiin ja kulutukseen liittyvien laitosten tai siirtoverkkojen kapasiteettia ja niiden käyttöä koskevien perustietojen saantia. Tästä syystä olisi vaadittava, että tukkutason energiatuotteiden kauppaa harjoittavat markkinaosapuolet, mukaan lukien siirtoverkon haltijat, toimittajat, kauppiaat, tuottajat, meklarit ja suuret käyttäjät toimittavat nämä tiedot virastolle. Virasto voi puolestaan luoda vahvat yhteydet tärkeimpiin organisoituihin markkinapaikkoihin.

| (19) | Komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset tietojen keruuta koskevien säännösten täytäntöönpanolle. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 182/2011 (7) noudattaen. Ilmoitusvelvoitteet olisi pidettävä mahdollisimman vähäisinä eivätkä ne saisi aiheuttaa tarpeettomia kustannuksia tai tarpeetonta hallinnollista rasitusta markkinaosapuolille. Tietojen toimittamista koskeville yhdenmukaisille säännöille olisi siksi tehtävä etukäteen kustannus-hyötyanalyysi, niissä olisi vältettävä päällekkäistä ilmoittamista ja niissä olisi otettava huomioon muun asiaan liittyvän lainsäädännön nojalla kehitetyt ilmoittamisjärjestelmät. Tarvittavat tiedot tai osa niistä olisi lisäksi kerättävä mahdollisuuksien mukaan muilta henkilöiltä ja olemassa olevista lähteistä. Jos markkinaosapuoli tai sen puolesta toimiva kolmas osapuoli, kauppaa koskeva ilmoitusjärjestelmä, järjestäytynyt markkina, kauppojen täsmäytysjärjestelmä tai liiketoimia ammatillisesti järjestävä muu henkilö on täyttänyt ilmoittamisvelvoitteensa toimivaltaiselle viranomaiselle rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (8) tai johdannaistransaktioista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun muun sovellettavan unionin lainsäädännön mukaisesti, sen olisi katsottava täyttäneen ilmoittamisvelvoitteensa myös tämän asetuksen mukaisesti, mutta vain siltä osin kuin kaikki tämän asetuksen nojalla vaadittavat tiedot on ilmoitettu. |
| --- | --- |

(19)

Komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset tietojen keruuta koskevien säännösten täytäntöönpanolle. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 182/2011 (7) noudattaen. Ilmoitusvelvoitteet olisi pidettävä mahdollisimman vähäisinä eivätkä ne saisi aiheuttaa tarpeettomia kustannuksia tai tarpeetonta hallinnollista rasitusta markkinaosapuolille. Tietojen toimittamista koskeville yhdenmukaisille säännöille olisi siksi tehtävä etukäteen kustannus-hyötyanalyysi, niissä olisi vältettävä päällekkäistä ilmoittamista ja niissä olisi otettava huomioon muun asiaan liittyvän lainsäädännön nojalla kehitetyt ilmoittamisjärjestelmät. Tarvittavat tiedot tai osa niistä olisi lisäksi kerättävä mahdollisuuksien mukaan muilta henkilöiltä ja olemassa olevista lähteistä. Jos markkinaosapuoli tai sen puolesta toimiva kolmas osapuoli, kauppaa koskeva ilmoitusjärjestelmä, järjestäytynyt markkina, kauppojen täsmäytysjärjestelmä tai liiketoimia ammatillisesti järjestävä muu henkilö on täyttänyt ilmoittamisvelvoitteensa toimivaltaiselle viranomaiselle rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (8) tai johdannaistransaktioista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun muun sovellettavan unionin lainsäädännön mukaisesti, sen olisi katsottava täyttäneen ilmoittamisvelvoitteensa myös tämän asetuksen mukaisesti, mutta vain siltä osin kuin kaikki tämän asetuksen nojalla vaadittavat tiedot on ilmoitettu.

| (20) | On tärkeää, että komissio ja virasto tekevät tiivistä yhteistyötä tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi ja kuulevat asianmukaisesti sähkön ja kaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisia verkostoja sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (9) perustettua Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaista, jäljempänä ’arvopaperimarkkinaviranomainen’, kansallisia sääntelyviranomaisia, toimivaltaisia rahoitusvalvontaviranomaisia ja muita jäsenvaltioiden viranomaisia, kuten kansallisia kilpailuviranomaisia ja sidosryhmiä, joita voivat olla organisoidut markkinapaikat (esim. energiapörssit) ja markkinaosapuolet. |
| --- | --- |

(20)

On tärkeää, että komissio ja virasto tekevät tiivistä yhteistyötä tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi ja kuulevat asianmukaisesti sähkön ja kaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisia verkostoja sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (9) perustettua Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaista, jäljempänä ’arvopaperimarkkinaviranomainen’, kansallisia sääntelyviranomaisia, toimivaltaisia rahoitusvalvontaviranomaisia ja muita jäsenvaltioiden viranomaisia, kuten kansallisia kilpailuviranomaisia ja sidosryhmiä, joita voivat olla organisoidut markkinapaikat (esim. energiapörssit) ja markkinaosapuolet.

| (21) | Olisi perustettava kansallisten rekistereiden pohjalta eurooppalainen markkinaosapuolten rekisteri, jotta energia-alan tukkumarkkinoiden tarkasteltavuutta ja eheyttä voidaan parantaa. Komission olisi vuoden kuluttua tuon rekisterin perustamisesta arvioitava markkinaosapuolten eurooppalaisen rekisterin toimivuutta ja sen tuottamaa hyötyä yhteistyössä viraston, sen komissiolle toimittamien vuosikertomusten mukaisesti, ja kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa. Jos komissio katsoo sen tuon arvioinnin perusteella tarpeelliseksi, sen olisi harkittava uusien välineiden esittämistä energia-alan tukkumarkkinoiden yleisen tarkasteltavuuden ja eheyden parantamiseksi sekä markkinaosapuolten yhdenvertaisten lähtökohtien varmistamiseksi koko unionissa. |
| --- | --- |

(21)

Olisi perustettava kansallisten rekistereiden pohjalta eurooppalainen markkinaosapuolten rekisteri, jotta energia-alan tukkumarkkinoiden tarkasteltavuutta ja eheyttä voidaan parantaa. Komission olisi vuoden kuluttua tuon rekisterin perustamisesta arvioitava markkinaosapuolten eurooppalaisen rekisterin toimivuutta ja sen tuottamaa hyötyä yhteistyössä viraston, sen komissiolle toimittamien vuosikertomusten mukaisesti, ja kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa. Jos komissio katsoo sen tuon arvioinnin perusteella tarpeelliseksi, sen olisi harkittava uusien välineiden esittämistä energia-alan tukkumarkkinoiden yleisen tarkasteltavuuden ja eheyden parantamiseksi sekä markkinaosapuolten yhdenvertaisten lähtökohtien varmistamiseksi koko unionissa.

| (22) | Jotta voidaan helpottaa tukkutason energiatuotteiden kaupan kaikkien osatekijöiden tehokasta seurantaa, viraston olisi otettava käyttöön mekanismeja, joilla voidaan antaa sen saamat energiatuotteiden tukkukauppaa koskevat tiedot muiden asiaankuuluvien viranomaisten ja erityisesti arvopaperimarkkinaviranomaisen, kansallisten sääntelyviranomaisten, jäsenvaltioiden toimivaltaisten rahoitusvalvontaviranomaisten, kansallisten kilpailuviranomaisten ja muiden asiaankuuluvien viranomaisten käyttöön. |
| --- | --- |

(22)

Jotta voidaan helpottaa tukkutason energiatuotteiden kaupan kaikkien osatekijöiden tehokasta seurantaa, viraston olisi otettava käyttöön mekanismeja, joilla voidaan antaa sen saamat energiatuotteiden tukkukauppaa koskevat tiedot muiden asiaankuuluvien viranomaisten ja erityisesti arvopaperimarkkinaviranomaisen, kansallisten sääntelyviranomaisten, jäsenvaltioiden toimivaltaisten rahoitusvalvontaviranomaisten, kansallisten kilpailuviranomaisten ja muiden asiaankuuluvien viranomaisten käyttöön.

| (23) | Viraston olisi varmistettava, että sen saamia tietoja käytetään turvatusti ja että ne suojataan, estettävä luvaton pääsy sen hallussa oleviin tietoihin ja otettava käyttöön mekanismit sen varmistamiseksi, että henkilöt, joilla on lupa sen keräämien tietojen käyttöön, eivät käytä niitä väärin. Viraston olisi myös todettava, pystyvätkö sen hallussa olevia tietoja käyttöönsä saavat viranomaiset ylläpitämään vastaavaa tietoturvatasoa ja sitovatko niitä asianmukaiset luottamuksellisuutta koskevat järjestelyt. Sen tähden on tarpeen varmistaa myös, että tietojen käsittelyssä ja toimittamisessa käytettävät tietojärjestelmät toimivat turvatusti. Jotta voidaan kehittää tietojen luottamuksellisuuden parhaalla mahdollisella tavalla varmistava tietojärjestelmä, virastoa olisi rohkaistava toimimaan tiiviissä yhteistyössä Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) kanssa. Näitä sääntöjä olisi sovellettava myös muihin viranomaisiin, joilla on oikeus päästä tietoihin tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

(23)

Viraston olisi varmistettava, että sen saamia tietoja käytetään turvatusti ja että ne suojataan, estettävä luvaton pääsy sen hallussa oleviin tietoihin ja otettava käyttöön mekanismit sen varmistamiseksi, että henkilöt, joilla on lupa sen keräämien tietojen käyttöön, eivät käytä niitä väärin. Viraston olisi myös todettava, pystyvätkö sen hallussa olevia tietoja käyttöönsä saavat viranomaiset ylläpitämään vastaavaa tietoturvatasoa ja sitovatko niitä asianmukaiset luottamuksellisuutta koskevat järjestelyt. Sen tähden on tarpeen varmistaa myös, että tietojen käsittelyssä ja toimittamisessa käytettävät tietojärjestelmät toimivat turvatusti. Jotta voidaan kehittää tietojen luottamuksellisuuden parhaalla mahdollisella tavalla varmistava tietojärjestelmä, virastoa olisi rohkaistava toimimaan tiiviissä yhteistyössä Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) kanssa. Näitä sääntöjä olisi sovellettava myös muihin viranomaisiin, joilla on oikeus päästä tietoihin tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten.

| (24) | Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa tarkoitetuin tavoin huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja jäsenvaltioiden perustuslaillisissa perinteissä tunnustetut periaatteet, ja sitä olisi sovellettava perusoikeuskirjan 11 artiklassa tarkoitetun sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden mukaisesti. |
| --- | --- |

(24)

Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa tarkoitetuin tavoin huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja jäsenvaltioiden perustuslaillisissa perinteissä tunnustetut periaatteet, ja sitä olisi sovellettava perusoikeuskirjan 11 artiklassa tarkoitetun sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden mukaisesti.

| (25) | Siltä osin kuin tiedot eivät ole tai eivät ole enää kaupallisesti tai turvallisuuden kannalta arkaluonteisia, viraston olisi voitava antaa ne markkinaosapuolten ja suuren yleisön saataville ja parantaa siten markkinoita koskevaa tietämystä. Tällainen avoimuus lisää osaltaan luottamusta markkinoihin ja edistää tietämystä energian tukkumarkkinoiden toiminnasta. Viraston olisi luotava ja julkistettava säännöt, joiden mukaisesti se asettaa nämä tiedot saataville oikeudenmukaisella ja avoimella tavalla, koskevat säännöt. |
| --- | --- |

(25)

Siltä osin kuin tiedot eivät ole tai eivät ole enää kaupallisesti tai turvallisuuden kannalta arkaluonteisia, viraston olisi voitava antaa ne markkinaosapuolten ja suuren yleisön saataville ja parantaa siten markkinoita koskevaa tietämystä. Tällainen avoimuus lisää osaltaan luottamusta markkinoihin ja edistää tietämystä energian tukkumarkkinoiden toiminnasta. Viraston olisi luotava ja julkistettava säännöt, joiden mukaisesti se asettaa nämä tiedot saataville oikeudenmukaisella ja avoimella tavalla, koskevat säännöt.

| (26) | Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi vastattava tämän asetuksen täytäntöönpanon varmistamisesta jäsenvaltioissa. Sen vuoksi niillä olisi oltava tarvittavat tutkintavaltuudet tuon tehtävän hoitamiseksi tehokkaasti. Näitä valtuuksia olisi käytettävä kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja niihin voidaan soveltaa asianmukaista valvontaa. |
| --- | --- |

(26)

Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi vastattava tämän asetuksen täytäntöönpanon varmistamisesta jäsenvaltioissa. Sen vuoksi niillä olisi oltava tarvittavat tutkintavaltuudet tuon tehtävän hoitamiseksi tehokkaasti. Näitä valtuuksia olisi käytettävä kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja niihin voidaan soveltaa asianmukaista valvontaa.

| (27) | Viraston olisi varmistettava, että tätä asetusta sovelletaan yhteensovitetuin tavoin kaikkialla unionissa ja johdonmukaisesti direktiivin 2003/6/EY soveltamisen kannalta. Tätä varten viraston olisi julkaistava tarvittaessa ei-sitovia ohjeita tässä asetuksessa säädettyjen määritelmien soveltamisesta. Näissä ohjeissa olisi käsiteltävä muun muassa hyväksyttyjä markkinakäytänteitä. Koska energian tukkumarkkinoilla esiintyvä markkinoiden väärinkäyttö vaikuttaa lisäksi usein useampaan kuin yhteen jäsenvaltioon, virastolla olisi oltava keskeinen asema varmistettaessa, että tutkinnat suoritetaan tehokkaasti ja johdonmukaisesti. Tätä varten viraston olisi voitava vaatia yhteistyötä ja sovittaa yhteen asianomaisten kansallisten sääntelyviranomaisten ja tarvittaessa muiden viranomaisten, myös kansallisten kilpailuviranomaisten, edustajista koostuvien tutkintaryhmien toimintaa. |
| --- | --- |

(27)

Viraston olisi varmistettava, että tätä asetusta sovelletaan yhteensovitetuin tavoin kaikkialla unionissa ja johdonmukaisesti direktiivin 2003/6/EY soveltamisen kannalta. Tätä varten viraston olisi julkaistava tarvittaessa ei-sitovia ohjeita tässä asetuksessa säädettyjen määritelmien soveltamisesta. Näissä ohjeissa olisi käsiteltävä muun muassa hyväksyttyjä markkinakäytänteitä. Koska energian tukkumarkkinoilla esiintyvä markkinoiden väärinkäyttö vaikuttaa lisäksi usein useampaan kuin yhteen jäsenvaltioon, virastolla olisi oltava keskeinen asema varmistettaessa, että tutkinnat suoritetaan tehokkaasti ja johdonmukaisesti. Tätä varten viraston olisi voitava vaatia yhteistyötä ja sovittaa yhteen asianomaisten kansallisten sääntelyviranomaisten ja tarvittaessa muiden viranomaisten, myös kansallisten kilpailuviranomaisten, edustajista koostuvien tutkintaryhmien toimintaa.

| (28) | Virastolle olisi annettava riittävä rahoitus ja henkilöstöresurssit, jotta se voisi täyttää sille tästä asetuksesta aiheutuvat lisätehtävät asianmukaisesti. Asetuksen (EY) N:o 713/2009 23 ja 24 artiklassa säädetyssä viraston talousarvion laatimista, toteutusta ja valvontaa koskevassa menettelyssä olisi sen vuoksi otettava nämä tehtävät asianmukaisesti huomioon. Budjettivallan käyttäjän olisi varmistettava parhaiden tehokkuutta koskevien standardien toteutuminen. |
| --- | --- |

(28)

Virastolle olisi annettava riittävä rahoitus ja henkilöstöresurssit, jotta se voisi täyttää sille tästä asetuksesta aiheutuvat lisätehtävät asianmukaisesti. Asetuksen (EY) N:o 713/2009 23 ja 24 artiklassa säädetyssä viraston talousarvion laatimista, toteutusta ja valvontaa koskevassa menettelyssä olisi sen vuoksi otettava nämä tehtävät asianmukaisesti huomioon. Budjettivallan käyttäjän olisi varmistettava parhaiden tehokkuutta koskevien standardien toteutuminen.

| (29) | Kansallisten sääntelyviranomaisten, jäsenvaltioiden toimivaltaisten rahoitusvalvontaviranomaisten ja tarvittaessa kansallisten kilpailuviranomaisten olisi tehtävä yhteistyötä sen varmistamiseksi, että energian tukkumarkkinoilla, jotka käsittävät sekä hyödyke- että johdannaismarkkinat, esiintyvään markkinoiden väärinkäyttöön puututaan yhteensovitetulla tavalla. Tuohon yhteistyöhön olisi kuuluttava tietojen vastavuoroinen vaihtaminen epäilyistä, joiden mukaan energia-alan tukkumarkkinoilla suoritetaan tai on suoritettu tekoja, jotka todennäköisesti rikkovat tätä asetusta ja direktiiviä 2003/6/EY tai kilpailuoikeutta. Yhteistyöllä olisi lisäksi edistettävä tutkinnan ja oikeudellisten menettelyjen johdonmukaista ja yhtenäistä soveltamista. |
| --- | --- |

(29)

Kansallisten sääntelyviranomaisten, jäsenvaltioiden toimivaltaisten rahoitusvalvontaviranomaisten ja tarvittaessa kansallisten kilpailuviranomaisten olisi tehtävä yhteistyötä sen varmistamiseksi, että energian tukkumarkkinoilla, jotka käsittävät sekä hyödyke- että johdannaismarkkinat, esiintyvään markkinoiden väärinkäyttöön puututaan yhteensovitetulla tavalla. Tuohon yhteistyöhön olisi kuuluttava tietojen vastavuoroinen vaihtaminen epäilyistä, joiden mukaan energia-alan tukkumarkkinoilla suoritetaan tai on suoritettu tekoja, jotka todennäköisesti rikkovat tätä asetusta ja direktiiviä 2003/6/EY tai kilpailuoikeutta. Yhteistyöllä olisi lisäksi edistettävä tutkinnan ja oikeudellisten menettelyjen johdonmukaista ja yhtenäistä soveltamista.

| (30) | On tärkeää, että salassapitovelvollisuutta sovelletaan niihin, jotka saavat käyttöönsä luottamuksellisia tietoja tämän asetuksen mukaisesti. Viraston, kansallisten sääntelyviranomaisten, jäsenvaltioiden toimivaltaisten rahoitusvalvontaviranomaisten ja kansallisten kilpailuviranomaisten olisi varmistettava saamiensa tietojen luottamuksellisuus, eheys ja suojaaminen. |
| --- | --- |

(30)

On tärkeää, että salassapitovelvollisuutta sovelletaan niihin, jotka saavat käyttöönsä luottamuksellisia tietoja tämän asetuksen mukaisesti. Viraston, kansallisten sääntelyviranomaisten, jäsenvaltioiden toimivaltaisten rahoitusvalvontaviranomaisten ja kansallisten kilpailuviranomaisten olisi varmistettava saamiensa tietojen luottamuksellisuus, eheys ja suojaaminen.

| (31) | On tärkeää, että tämän asetuksen rikkomisen johdosta määrättävät seuraamukset ovat oikeasuhteisia, tehokkaita ja varoittavia sekä että ne ilmentävät rikkomusten vakavuutta, kuluttajille aiheutunutta vahinkoa samoin kuin sisäpiiritietoon ja markkinoiden manipulointiin perustuvasta kaupankäynnistä saatavaa potentiaalista hyötyä. Näitä seuraamuksia olisi sovellettava kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Tämän asetuksen rikkomisen johdosta määrättävien seuraamusten olisi vastattava jäsenvaltioiden direktiivin 2003/6/EY täytäntöönpanon yhteydessä käyttöön ottamia seuraamuksia, kun otetaan huomioon vuorovaikutus yhtäältä sähkö- ja maakaasukaupan johdannaistuotteiden ja toisaalta varsinaisen sähkö- ja maakaasukaupan välillä. Kun otetaan huomioon rahoitusalan seuraamusjärjestelmien vahvistamista koskevan 12 päivänä joulukuuta 2010 julkaistun komission tiedonannon johdosta järjestetty kuuleminen, komission olisi harkittava ehdotusten tekemistä jäsenvaltioiden seuraamusjärjestelmien vähimmäistasojen yhdenmukaistamiseksi asianmukaisen ajan kuluessa. Tällä asetuksella ei ole vaikutusta todisteluvaatimuksista annettuihin kansallisiin sääntöihin eikä jäsenvaltioiden kansallisten sääntelyviranomaisten ja tuomioistuinten velvoitteisiin selvittää asianomaisen tapauksen tosiseikat edellyttäen, että nämä säännöt ja velvoitteet vastaavat unionin oikeuden yleisiä periaatteita. |
| --- | --- |

(31)

On tärkeää, että tämän asetuksen rikkomisen johdosta määrättävät seuraamukset ovat oikeasuhteisia, tehokkaita ja varoittavia sekä että ne ilmentävät rikkomusten vakavuutta, kuluttajille aiheutunutta vahinkoa samoin kuin sisäpiiritietoon ja markkinoiden manipulointiin perustuvasta kaupankäynnistä saatavaa potentiaalista hyötyä. Näitä seuraamuksia olisi sovellettava kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Tämän asetuksen rikkomisen johdosta määrättävien seuraamusten olisi vastattava jäsenvaltioiden direktiivin 2003/6/EY täytäntöönpanon yhteydessä käyttöön ottamia seuraamuksia, kun otetaan huomioon vuorovaikutus yhtäältä sähkö- ja maakaasukaupan johdannaistuotteiden ja toisaalta varsinaisen sähkö- ja maakaasukaupan välillä. Kun otetaan huomioon rahoitusalan seuraamusjärjestelmien vahvistamista koskevan 12 päivänä joulukuuta 2010 julkaistun komission tiedonannon johdosta järjestetty kuuleminen, komission olisi harkittava ehdotusten tekemistä jäsenvaltioiden seuraamusjärjestelmien vähimmäistasojen yhdenmukaistamiseksi asianmukaisen ajan kuluessa. Tällä asetuksella ei ole vaikutusta todisteluvaatimuksista annettuihin kansallisiin sääntöihin eikä jäsenvaltioiden kansallisten sääntelyviranomaisten ja tuomioistuinten velvoitteisiin selvittää asianomaisen tapauksen tosiseikat edellyttäen, että nämä säännöt ja velvoitteet vastaavat unionin oikeuden yleisiä periaatteita.

| (32) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on yhdenmukaistetun kehyksen saaminen energian tukkumarkkinoiden tarkasteltavuuden ja eheyden varmistamiseksi, vaan se voidaan sen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen, |
| --- | --- |

(32)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on yhdenmukaistetun kehyksen saaminen energian tukkumarkkinoiden tarkasteltavuuden ja eheyden varmistamiseksi, vaan se voidaan sen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde, soveltamisala ja suhde unionin muuhun lainsäädäntöön

1.   Tässä asetuksessa annetaan säännöt, joilla kielletään energian tukkumarkkinoita vahingoittavat käytännöt ja jotka ovat johdonmukaiset niiden sääntöjen kanssa, joita sovelletaan rahoitusmarkkinoilla, sekä näiden energian tukkumarkkinoiden asianmukaisen toiminnan kanssa ja joissa otetaan samalla huomioon näiden markkinoiden erityispiirteet. Tässä asetuksessa säädetään energian tukkumarkkinoiden seurannasta, josta huolehtii energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto, jäljempänä ’virasto’, tiiviissä yhteistyössä kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa ja ottamalla huomioon päästökauppajärjestelmän ja energian tukkumarkkinoiden väliset vuorovaikutukset.

2.   Tätä asetusta sovelletaan tukkutason energiatuotteiden kauppaan. Tämän asetuksen 3 ja 5 artiklan säännöksiä ei sovelleta sellaisten tukkutason energiatuotteiden kauppaan, jotka ovat rahoitusvälineitä ja joihin sovelletaan direktiivin 2003/6/EY 9 artiklaa. Tämä asetus ei rajoita direktiivien 2003/6/EY ja 2004/39/EY eikä Euroopan kilpailuoikeuden soveltamista käytäntöihin, jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan.

3.   Viraston, kansallisten sääntelyviranomaisten, arvopaperimarkkinaviranomaisen, jäsenvaltioiden toimivaltaisten rahoitusvalvontaviranomaisten ja tarvittaessa kansallisten kilpailuviranomaisten on toimittava yhteistyössä sen varmistamiseksi, että asianomaisten sääntöjen noudattamista valvotaan yhteensovitetusti, jos toimet liittyvät yhteen tai useampaan rahoitusvälineeseen, joihin sovelletaan direktiivin 2003/6/EY 9 artiklaa, ja myös yhteen tai useampaan tukkutason energiatuotteeseen, joihin sovelletaan tämän asetuksen 3, 4 ja 5 artiklaa.

4.   Viraston hallintoneuvoston on varmistettava, että virasto suorittaa sille tämän asetuksen nojalla uskotut tehtävät tämän asetuksen ja asetuksen (EY) N:o 713/2009 mukaisesti.

5.   Viraston johtajan on kuultava sääntelyneuvostoa kaikkien tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevien näkökohtien osalta ja otettava sääntelyneuvoston neuvot ja lausunnot asianmukaisesti huomioon.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1) | ’Sisäpiiritiedolla’ tarkoitetaan luonteeltaan täsmällistä ja julkistamatonta tietoa, joka liittyy suoraan tai välillisesti yhteen tai useampaan tukkutason energiatuotteeseen ja jolla, jos se julkistettaisiin, olisi todennäköisesti huomattava vaikutus näiden tukkutason energiatuotteiden hintoihin.
  Tämän määritelmän soveltamiseksi ’tiedolla’ tarkoitetaan






  a) | tietoja, jotka on julkistettava asetusten (EY) N:o 714/2009 ja (EY) N:o 715/2009 nojalla, mukaan lukien mainittujen asetusten nojalla annetut suuntaviivat ja verkkosäännöt; |
| --- | --- | --- |

1)

’Sisäpiiritiedolla’ tarkoitetaan luonteeltaan täsmällistä ja julkistamatonta tietoa, joka liittyy suoraan tai välillisesti yhteen tai useampaan tukkutason energiatuotteeseen ja jolla, jos se julkistettaisiin, olisi todennäköisesti huomattava vaikutus näiden tukkutason energiatuotteiden hintoihin.

Tämän määritelmän soveltamiseksi ’tiedolla’ tarkoitetaan

a)

tietoja, jotka on julkistettava asetusten (EY) N:o 714/2009 ja (EY) N:o 715/2009 nojalla, mukaan lukien mainittujen asetusten nojalla annetut suuntaviivat ja verkkosäännöt;

| b) | tietoja, jotka koskevat sähkön tai maakaasun tuotanto-, varastointi- ja kulutuslaitosten tai siirtoverkkojen kapasiteettia ja käyttöä tai nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten kapasiteettia ja käyttöä, mukaan lukien tiedot näiden laitosten tai verkkojen suunnitellusta tai ennakoimattomasta käytöstä poissa olosta; |
| --- | --- |

b)

tietoja, jotka koskevat sähkön tai maakaasun tuotanto-, varastointi- ja kulutuslaitosten tai siirtoverkkojen kapasiteettia ja käyttöä tai nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten kapasiteettia ja käyttöä, mukaan lukien tiedot näiden laitosten tai verkkojen suunnitellusta tai ennakoimattomasta käytöstä poissa olosta;

| c) | tietoja, jotka on esitettävä unionin tai kansallisen tason säännösten tai määräysten, markkinasääntöjen ja asianomaisilla energian tukkumarkkinoilla noudatettavien sopimusten tai käytäntöjen mukaisesti, jos kyseisellä tiedolla on todennäköisesti huomattava vaikutus tukkutason energiatuotteiden hintoihin; ja |
| --- | --- |

c)

tietoja, jotka on esitettävä unionin tai kansallisen tason säännösten tai määräysten, markkinasääntöjen ja asianomaisilla energian tukkumarkkinoilla noudatettavien sopimusten tai käytäntöjen mukaisesti, jos kyseisellä tiedolla on todennäköisesti huomattava vaikutus tukkutason energiatuotteiden hintoihin; ja

| d) | muita tietoja, joita järkevästi toimiva markkinaosapuoli todennäköisesti käyttäisi eräänä perustana päätökselleen toteuttaa tukkutason energiatuotteeseen liittyvä liiketoimi tai antaa sen kauppaa koskeva toimeksianto. |
| --- | --- |

d)

muita tietoja, joita järkevästi toimiva markkinaosapuoli todennäköisesti käyttäisi eräänä perustana päätökselleen toteuttaa tukkutason energiatuotteeseen liittyvä liiketoimi tai antaa sen kauppaa koskeva toimeksianto.

Tiedon katsotaan olevan luonteeltaan täsmällistä, jos se viittaa ilmenneisiin olosuhteisiin tai olosuhteisiin, joiden voidaan kohtuudella olettaa ilmenevän, tai toteutuneeseen tapahtumaan tai tapahtumaan, jonka voidaan kohtuudella olettaa toteutuvan, ja jos se on riittävän tarkkaa, jotta sen perusteella voidaan tehdä johtopäätös edellä tarkoitettujen olosuhteiden tai tapahtuman mahdollisesta vaikutuksesta tukkutason energiatuotteiden hintoihin.

| 2) | ’Markkinoiden manipuloinnilla’ tarkoitetaan






  a) | sellaisen tukkutason energiatuotteiden kauppaa koskevan liiketoimen suorittamista tai tätä kauppaa koskevan toimeksiannon antamista,






  i) | joka antaa tai todennäköisesti antaa vääriä tai harhaanjohtavia viestejä tukkutason energiatuotteiden tarjonnasta, kysynnästä tai hinnasta; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

’Markkinoiden manipuloinnilla’ tarkoitetaan

a)

sellaisen tukkutason energiatuotteiden kauppaa koskevan liiketoimen suorittamista tai tätä kauppaa koskevan toimeksiannon antamista,

i)

joka antaa tai todennäköisesti antaa vääriä tai harhaanjohtavia viestejä tukkutason energiatuotteiden tarjonnasta, kysynnästä tai hinnasta;

| ii) | jolla yksittäinen henkilö tai useampi yhteistyössä toimiva henkilö turvaa tai pyrkii turvaamaan yhden tai useamman tukkutason energiatuotteen hinnan keinotekoiselle tasolle, jollei liiketoimen toteuttaja tai toimeksiannon antaja osoita, että hänen perusteensa tehdä liiketoimi tai antaa toimeksianto on oikeutettu ja että liiketoimi tai toimeksianto on asianomaisen energian tukkumarkkinan hyväksyttyjen markkinatapojen mukainen; tai |
| --- | --- |

ii)

jolla yksittäinen henkilö tai useampi yhteistyössä toimiva henkilö turvaa tai pyrkii turvaamaan yhden tai useamman tukkutason energiatuotteen hinnan keinotekoiselle tasolle, jollei liiketoimen toteuttaja tai toimeksiannon antaja osoita, että hänen perusteensa tehdä liiketoimi tai antaa toimeksianto on oikeutettu ja että liiketoimi tai toimeksianto on asianomaisen energian tukkumarkkinan hyväksyttyjen markkinatapojen mukainen; tai

| iii) | jossa käytetään tai pyritään käyttämään valheellisia keinoja taikka muunlaista vilpillistä menettelyä tai järjestelyä, jolla annetaan tai todennäköisesti annetaan vääriä tai harhaanjohtavia viestejä tukkutason energiatuotteiden tarjonnasta, kysynnästä tai hinnasta; |
| --- | --- |

iii)

jossa käytetään tai pyritään käyttämään valheellisia keinoja taikka muunlaista vilpillistä menettelyä tai järjestelyä, jolla annetaan tai todennäköisesti annetaan vääriä tai harhaanjohtavia viestejä tukkutason energiatuotteiden tarjonnasta, kysynnästä tai hinnasta;

tai

| b) | sellaisen tiedon levittämistä tiedotusvälineissä, myös internetissä, ja muilla keinoin, joka antaa tai on omiaan antamaan vääriä tai harhaanjohtavia viestejä tukkutason energiatuotteiden tarjonnasta, kysynnästä tai hinnasta, mukaan lukien huhujen ja väärien tai harhaanjohtavien uutisten levittäminen siinä tapauksessa, että tiedon levittäjä tiesi tai hänen olisi pitänyt tietää, että tieto oli väärä tai harhaanjohtava.
  Jos tietoja levitetään journalistisiin tai taiteellisiin tarkoituksiin, on tällaista levittämistä arvioitava ottamalla huomioon lehdistönvapautta ja ilmaisunvapautta muissa viestimissä koskevat säännöt, paitsi jos






  i) | asianomaiset henkilöt saavat suoraan tai epäsuorasti hyötyä tai etua kyseisten tietojen levittämisestä; tai |
| --- | --- | --- |

b)

sellaisen tiedon levittämistä tiedotusvälineissä, myös internetissä, ja muilla keinoin, joka antaa tai on omiaan antamaan vääriä tai harhaanjohtavia viestejä tukkutason energiatuotteiden tarjonnasta, kysynnästä tai hinnasta, mukaan lukien huhujen ja väärien tai harhaanjohtavien uutisten levittäminen siinä tapauksessa, että tiedon levittäjä tiesi tai hänen olisi pitänyt tietää, että tieto oli väärä tai harhaanjohtava.

Jos tietoja levitetään journalistisiin tai taiteellisiin tarkoituksiin, on tällaista levittämistä arvioitava ottamalla huomioon lehdistönvapautta ja ilmaisunvapautta muissa viestimissä koskevat säännöt, paitsi jos

i)

asianomaiset henkilöt saavat suoraan tai epäsuorasti hyötyä tai etua kyseisten tietojen levittämisestä; tai

| ii) | jos tietojen julkistamisella tai levittämisellä pyritään johtamaan markkinoita harhaan tukkutason energiatuotteiden tarjonnan tai kysynnän tai niiden hintojen suhteen. |
| --- | --- |

ii)

jos tietojen julkistamisella tai levittämisellä pyritään johtamaan markkinoita harhaan tukkutason energiatuotteiden tarjonnan tai kysynnän tai niiden hintojen suhteen.

| 3) | ’Yrityksellä manipuloida markkinoita’ tarkoitetaan






  a) | sellaisen tukkutason energiatuotteen kauppaa koskevan liiketoimen suorittamista, tätä kauppaa koskevan toimeksiannon antamista tai mitä muuta tahansa sitä koskevan toimen suorittamista, jonka tarkoituksena on






  i) | antaa vääriä tai harhaanjohtavia viestejä tukkutason energiatuotteiden tarjonnasta, kysynnästä tai hinnasta; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

’Yrityksellä manipuloida markkinoita’ tarkoitetaan

a)

sellaisen tukkutason energiatuotteen kauppaa koskevan liiketoimen suorittamista, tätä kauppaa koskevan toimeksiannon antamista tai mitä muuta tahansa sitä koskevan toimen suorittamista, jonka tarkoituksena on

i)

antaa vääriä tai harhaanjohtavia viestejä tukkutason energiatuotteiden tarjonnasta, kysynnästä tai hinnasta;

| ii) | turvata yhden tai useamman tukkutason energiatuotteen hinta keinotekoiselle tasolle, jollei liiketoimien toteuttaja tai toimeksiannon antaja osoita, että hänen perusteensa tehdä liiketoimi tai antaa toimeksianto on oikeutettu ja että liiketoimi tai toimeksianto on asianomaisen energian tukkumarkkinan hyväksyttyjen markkinatapojen mukainen; tai |
| --- | --- |

ii)

turvata yhden tai useamman tukkutason energiatuotteen hinta keinotekoiselle tasolle, jollei liiketoimien toteuttaja tai toimeksiannon antaja osoita, että hänen perusteensa tehdä liiketoimi tai antaa toimeksianto on oikeutettu ja että liiketoimi tai toimeksianto on asianomaisen energian tukkumarkkinan hyväksyttyjen markkinatapojen mukainen; tai

| iii) | käyttää valheellisia keinoja taikka muunlaista vilpillistä menettelyä tai järjestelyä, jolla annetaan tai todennäköisesti annetaan vääriä tai harhaanjohtavia viestejä tukkutason energiatuotteiden tarjonnasta, kysynnästä tai hinnasta; |
| --- | --- |

iii)

käyttää valheellisia keinoja taikka muunlaista vilpillistä menettelyä tai järjestelyä, jolla annetaan tai todennäköisesti annetaan vääriä tai harhaanjohtavia viestejä tukkutason energiatuotteiden tarjonnasta, kysynnästä tai hinnasta;

tai

| b) | tiedon levittämistä tiedotusvälineissä, mukaan lukien internet, tai muulla tavoin tarkoituksin antaa vääriä tai harhaanjohtavia viestejä tukkutason energiatuotteiden tarjonnasta, kysynnästä tai hinnoista. |
| --- | --- |

b)

tiedon levittämistä tiedotusvälineissä, mukaan lukien internet, tai muulla tavoin tarkoituksin antaa vääriä tai harhaanjohtavia viestejä tukkutason energiatuotteiden tarjonnasta, kysynnästä tai hinnoista.

| 4) | ’Tukkutason energiatuotteilla’ tarkoitetaan seuraavia sopimuksia ja johdannaisia riippumatta siitä, missä ja miten niillä käydään kauppaa:






  a) | sähkön tai maakaasun toimitussopimukset, jos niihin perustuva toimitus tapahtuu unionissa; |
| --- | --- | --- |

4)

’Tukkutason energiatuotteilla’ tarkoitetaan seuraavia sopimuksia ja johdannaisia riippumatta siitä, missä ja miten niillä käydään kauppaa:

a)

sähkön tai maakaasun toimitussopimukset, jos niihin perustuva toimitus tapahtuu unionissa;

| b) | unionissa tuotettuun, kaupankäynnin kohteena olevaan tai toimitettavaan sähköön tai maakaasuun liittyvät johdannaiset; |
| --- | --- |

b)

unionissa tuotettuun, kaupankäynnin kohteena olevaan tai toimitettavaan sähköön tai maakaasuun liittyvät johdannaiset;

| c) | unionissa tapahtuvaan sähkön tai maakaasun siirtoon liittyvät sopimukset; |
| --- | --- |

c)

unionissa tapahtuvaan sähkön tai maakaasun siirtoon liittyvät sopimukset;

| d) | unionissa tapahtuvaan sähkön tai maakaasun siirtoon liittyvät johdannaiset. |
| --- | --- |

d)

unionissa tapahtuvaan sähkön tai maakaasun siirtoon liittyvät johdannaiset.

Sähkön tai maakaasun toimitusta ja jakelua loppuasiakkaiden käyttöön koskevat sopimukset eivät ole tukkutason energiatuotteita. Sopimukset, jotka koskevat sähkön tai maakaasun toimitusta ja jakelua loppuasiakkaille, joilla on 5 kohdan toisessa alakohdassa säädettyä rajaa suurempi kulutuskapasiteetti, katsotaan kuitenkin tukkutason energiatuotteiksi.

| 5) | ’Kulutuskapasiteetilla’ tarkoitetaan loppuasiakkaan joko sähkön tai maakaasun kulutusta tämän käyttäessä täysimääräisesti tuotantokapasiteettiaan. Siihen sisältyy tämän asiakkaan kaikki kulutus yhtenä taloudellisena yksikkönä, sikäli kuin kulutus tapahtuu markkinoilla, joissa tukkuhinnat kytkeytyvät toisiinsa.
  Tätä määritelmää sovellettaessa ei oteta huomioon kulutusta yhden taloudellisen yksikön valvonnassa olevissa erillisissä laitoksissa, joiden kulutuskapasiteetti on alle 600 gigawattituntia vuodessa, mikäli näillä laitoksilla ei ole yhteisvaikutusta energian tukkumarkkinahintoihin, koska ne sijaitsevat merkittävällä tavoin eri maantieteellisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

5)

’Kulutuskapasiteetilla’ tarkoitetaan loppuasiakkaan joko sähkön tai maakaasun kulutusta tämän käyttäessä täysimääräisesti tuotantokapasiteettiaan. Siihen sisältyy tämän asiakkaan kaikki kulutus yhtenä taloudellisena yksikkönä, sikäli kuin kulutus tapahtuu markkinoilla, joissa tukkuhinnat kytkeytyvät toisiinsa.

Tätä määritelmää sovellettaessa ei oteta huomioon kulutusta yhden taloudellisen yksikön valvonnassa olevissa erillisissä laitoksissa, joiden kulutuskapasiteetti on alle 600 gigawattituntia vuodessa, mikäli näillä laitoksilla ei ole yhteisvaikutusta energian tukkumarkkinahintoihin, koska ne sijaitsevat merkittävällä tavoin eri maantieteellisillä markkinoilla.

| 6) | ’Energian tukkumarkkinoilla’ tarkoitetaan mitä tahansa unionissa sijaitsevaa markkinaa, jossa käydään kauppaa tukkutason energiatuotteilla. |
| --- | --- |

6)

’Energian tukkumarkkinoilla’ tarkoitetaan mitä tahansa unionissa sijaitsevaa markkinaa, jossa käydään kauppaa tukkutason energiatuotteilla.

| 7) | ’Markkinaosapuolella’ tarkoitetaan henkilöä, siirtoverkonhaltijat mukaan luettuina, joka ryhtyy liiketoimiin, mukaan luettuna kauppaa koskevien toimeksiantojen antaminen, yksillä tai useammilla energian tukkumarkkinoilla. |
| --- | --- |

7)

’Markkinaosapuolella’ tarkoitetaan henkilöä, siirtoverkonhaltijat mukaan luettuina, joka ryhtyy liiketoimiin, mukaan luettuna kauppaa koskevien toimeksiantojen antaminen, yksillä tai useammilla energian tukkumarkkinoilla.

| 8) | ’Henkilöllä’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä. |
| --- | --- |

8)

’Henkilöllä’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä.

| 9) | ’Toimivaltaisella rahoitusvalvontaviranomaisella’ tarkoitetaan direktiivin 2003/6/EY 11 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti nimettyä viranomaista. |
| --- | --- |

9)

’Toimivaltaisella rahoitusvalvontaviranomaisella’ tarkoitetaan direktiivin 2003/6/EY 11 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti nimettyä viranomaista.

| 10) | ’Kansallisella sääntelyviranomaisella’ tarkoitetaan sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/72/EY (10) 35 artiklan 1 kohdan tai maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/73/EY (11) 39 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimettyä kansallista sääntelyviranomaista. |
| --- | --- |

10)

’Kansallisella sääntelyviranomaisella’ tarkoitetaan sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/72/EY (10) 35 artiklan 1 kohdan tai maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/73/EY (11) 39 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimettyä kansallista sääntelyviranomaista.

| 11) | ’Siirtoverkonhaltijalla’ on direktiivin 2009/72/EY 2 artiklan 4 kohdassa ja direktiivin 2009/73/EY 2 artiklan 4 kohdassa säädetty merkitys. |
| --- | --- |

11)

’Siirtoverkonhaltijalla’ on direktiivin 2009/72/EY 2 artiklan 4 kohdassa ja direktiivin 2009/73/EY 2 artiklan 4 kohdassa säädetty merkitys.

| 12) | ’Emoyrityksellä’ tarkoitetaan perustamissopimuksen konsolidoiduista tilinpäätöksistä 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan nojalla 13 päivänä kesäkuuta 1983 annetun seitsemännen neuvoston direktiivin 83/349/ETY (12) 1 ja 2 artiklassa tarkoitettua emoyritystä. |
| --- | --- |

12)

’Emoyrityksellä’ tarkoitetaan perustamissopimuksen konsolidoiduista tilinpäätöksistä 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan nojalla 13 päivänä kesäkuuta 1983 annetun seitsemännen neuvoston direktiivin 83/349/ETY (12) 1 ja 2 artiklassa tarkoitettua emoyritystä.

| 13) | ’Sidosyrityksellä’ tarkoitetaan tytäryhtiötä tai muuta yritystä, josta omistetaan osuuksia, tai yritystä, joka on sidoksissa toiseen yritykseen direktiivin 83/349/ETY 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuin tavoin. |
| --- | --- |

13)

’Sidosyrityksellä’ tarkoitetaan tytäryhtiötä tai muuta yritystä, josta omistetaan osuuksia, tai yritystä, joka on sidoksissa toiseen yritykseen direktiivin 83/349/ETY 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuin tavoin.

| 14) | ’Maakaasun jakelulla’ on direktiivin 2009/73/EY 2 artiklan 5 kohdassa säädetty merkitys. |
| --- | --- |

14)

’Maakaasun jakelulla’ on direktiivin 2009/73/EY 2 artiklan 5 kohdassa säädetty merkitys.

| 15) | ’Sähkön jakelulla’ on direktiivin 2009/72/EY 2 artiklan 5 kohdassa säädetty merkitys. |
| --- | --- |

15)

’Sähkön jakelulla’ on direktiivin 2009/72/EY 2 artiklan 5 kohdassa säädetty merkitys.

3 artikla

Sisäpiirikauppaa koskeva kielto

1.   Henkilöitä, joilla on hallussaan tukkutason energiatuotteeseen liittyvää sisäpiiritietoa, kielletään

| a) | käyttämästä tätä tietoa hankkimalla tai luovuttamalla tai yrittämällä hankkia tai luovuttaa omaan tai toisen lukuun suoraan tai välillisesti tukkutason energiatuotteita, joita kyseinen tieto koskee; |
| --- | --- |

a)

käyttämästä tätä tietoa hankkimalla tai luovuttamalla tai yrittämällä hankkia tai luovuttaa omaan tai toisen lukuun suoraan tai välillisesti tukkutason energiatuotteita, joita kyseinen tieto koskee;

| b) | ilmaisemasta kyseistä sisäpiiritietoa toiselle henkilölle, jollei tämä tapahdu osana asianomaisen henkilön työn, ammatin tai tehtävien tavanomaista suorittamista; |
| --- | --- |

b)

ilmaisemasta kyseistä sisäpiiritietoa toiselle henkilölle, jollei tämä tapahdu osana asianomaisen henkilön työn, ammatin tai tehtävien tavanomaista suorittamista;

| c) | sisäpiiritiedon perusteella suosittelemasta toiselle sellaisten tukkukaupan energiatuotteiden hankkimista tai luovuttamista tai houkuttelemasta tätä hankkimaan tai luovuttamaan sellaisia tukkutason energiatuotteita, joihin kyseinen tieto liittyy. |
| --- | --- |

c)

sisäpiiritiedon perusteella suosittelemasta toiselle sellaisten tukkukaupan energiatuotteiden hankkimista tai luovuttamista tai houkuttelemasta tätä hankkimaan tai luovuttamaan sellaisia tukkutason energiatuotteita, joihin kyseinen tieto liittyy.

2.   Edellä 1 kohdassa säädetty kielto koskee seuraavia henkilöitä, joilla on hallussaan tukkutason energiatuotteeseen liittyvää sisäpiiritietoa:

| a) | yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelimien jäsenet; |
| --- | --- |

a)

yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelimien jäsenet;

| b) | henkilöt, joilla on omistusosuus yrityksen pääomaan; |
| --- | --- |

b)

henkilöt, joilla on omistusosuus yrityksen pääomaan;

| c) | henkilöt, jotka saavat kyseisen tiedon käyttöönsä työtään, ammattiaan tai tehtäviään suorittaessaan; |
| --- | --- |

c)

henkilöt, jotka saavat kyseisen tiedon käyttöönsä työtään, ammattiaan tai tehtäviään suorittaessaan;

| d) | henkilöt, jotka ovat hankkineet tällaisen tiedon rikollisen toiminnan kautta; |
| --- | --- |

d)

henkilöt, jotka ovat hankkineet tällaisen tiedon rikollisen toiminnan kautta;

| e) | henkilöt, jotka tietävät tai joiden pitäisi tietää, että kyseinen tieto on sisäpiiritietoa. |
| --- | --- |

e)

henkilöt, jotka tietävät tai joiden pitäisi tietää, että kyseinen tieto on sisäpiiritietoa.

3.   Tämän artiklan 1 kohdan a ja c alakohtaa ei sovelleta siirtoverkonhaltijoihin, kun ne ostavat sähköä tai maakaasua verkon varman ja turvallisen toiminnan varmistamiseksi niille direktiivin 2009/72/EY 12 artiklan d ja e alakohdan tai direktiivin 2009/73/EY 13 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdan nojalla kuuluvien velvoitteiden mukaisesti.

4.   Tätä artiklaa ei sovelleta

| a) | liiketoimiin, jotka on tehty tukkutason energiatuotteiden erääntyneen hankinta- tai luovutusvelvoitteen täyttämiseksi, jos tämä velvoite johtuu sopimuksesta, joka on tehty, tai kauppaa koskevasta toimeksiannosta, joka on annettu, ennen kuin asianomainen henkilö sai sisäpiiritietoa haltuunsa; |
| --- | --- |

a)

liiketoimiin, jotka on tehty tukkutason energiatuotteiden erääntyneen hankinta- tai luovutusvelvoitteen täyttämiseksi, jos tämä velvoite johtuu sopimuksesta, joka on tehty, tai kauppaa koskevasta toimeksiannosta, joka on annettu, ennen kuin asianomainen henkilö sai sisäpiiritietoa haltuunsa;

| b) | sähkön ja maakaasun tuottajien, maakaasun varastointilaitosten toiminnanharjoittajien tai nesteytetyn maakaasun tuontilaitosten toiminnanharjoittajien liiketoimiin, joiden ainoa tarkoituksena on kattaa ennakoimattomista käyttökatkoista aiheutuneet välittömät fyysiset menetykset tapauksissa, joissa markkinaosapuoli ei muutoin voisi täyttää sopimuksen mukaisia velvoitteitaan tai joissa tällaiset toimet toteutetaan yhteisymmärryksessä kyseisen yhden tai useamman siirtoverkonhaltijan kanssa järjestelmän varman ja turvallisen toiminnan takaamiseksi. Tällaisessa tilanteessa liiketoimia koskevat asianomaiset tiedot on ilmoitettava virastolle ja kansalliselle sääntelyviranomaiselle. Tällä ilmoitusvelvollisuudella ei rajoiteta 4 artiklan 1 kohdassa säädetyn velvoitteen soveltamista; |
| --- | --- |

b)

sähkön ja maakaasun tuottajien, maakaasun varastointilaitosten toiminnanharjoittajien tai nesteytetyn maakaasun tuontilaitosten toiminnanharjoittajien liiketoimiin, joiden ainoa tarkoituksena on kattaa ennakoimattomista käyttökatkoista aiheutuneet välittömät fyysiset menetykset tapauksissa, joissa markkinaosapuoli ei muutoin voisi täyttää sopimuksen mukaisia velvoitteitaan tai joissa tällaiset toimet toteutetaan yhteisymmärryksessä kyseisen yhden tai useamman siirtoverkonhaltijan kanssa järjestelmän varman ja turvallisen toiminnan takaamiseksi. Tällaisessa tilanteessa liiketoimia koskevat asianomaiset tiedot on ilmoitettava virastolle ja kansalliselle sääntelyviranomaiselle. Tällä ilmoitusvelvollisuudella ei rajoiteta 4 artiklan 1 kohdassa säädetyn velvoitteen soveltamista;

| c) | hätätilanteita koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti toimiviin markkinaosapuoliin, jos kansalliset viranomaiset ovat puuttuneet asiaan sähkön tai maakaasun toimittamisen takaamiseksi ja markkinamekanismit on väliaikaisesti lakkautettu jäsenvaltiossa tai sen jossain osassa. Tässä tapauksessa hätätilanteisiin varautumisesta vastaava viranomainen varmistaa tietojen julkistamisen 4 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

hätätilanteita koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti toimiviin markkinaosapuoliin, jos kansalliset viranomaiset ovat puuttuneet asiaan sähkön tai maakaasun toimittamisen takaamiseksi ja markkinamekanismit on väliaikaisesti lakkautettu jäsenvaltiossa tai sen jossain osassa. Tässä tapauksessa hätätilanteisiin varautumisesta vastaava viranomainen varmistaa tietojen julkistamisen 4 artiklan mukaisesti.

5.   Jos henkilö, jonka hallussa on tukkutason energiatuotteeseen liittyvää sisäpiiritietoa, on oikeushenkilö, 1 alakohdassa säädetty kielto koskee myös niitä luonnollisia henkilöitä, jotka osallistuvat päätökseen toteuttaa liiketoimi asianomaisen oikeushenkilön lukuun.

6.   Jos tietoja levitetään journalistisiin tai taiteellisiin tarkoituksiin, on tällaista levittämistä arvioitava ottamalla huomioon lehdistönvapautta ja ilmaisunvapautta muissa viestimissä koskevat säännöt, paitsi jos

| a) | asianomaiset henkilöt saavat suoraan tai epäsuorasti hyötyä tai etua kyseisten tietojen levittämisestä; tai |
| --- | --- |

a)

asianomaiset henkilöt saavat suoraan tai epäsuorasti hyötyä tai etua kyseisten tietojen levittämisestä; tai

| b) | jos kyseisten tietojen julkistamisella tai levittämisellä pyritään johtamaan markkinoita harhaan tukkutason energiatuotteiden tarjonnan tai kysynnän tai niiden hintojen suhteen. |
| --- | --- |

b)

jos kyseisten tietojen julkistamisella tai levittämisellä pyritään johtamaan markkinoita harhaan tukkutason energiatuotteiden tarjonnan tai kysynnän tai niiden hintojen suhteen.

4 artikla

Velvoite julkistaa sisäpiiritieto

1.   Markkinaosapuolten on tehokkaalla tavalla ja oikea-aikaisesti julkistettava hallussaan oleva sisäpiiritieto, joka koskee yritystä tai laitoksia, jotka ovat kyseisen markkinaosapuolen tai sen emoyrityksen tai sidosyrityksen omistuksessa tai määräysvallassa tai joiden toiminnasta kyseinen markkinaosapuoli tai yritys vastaa joko kokonaan tai osittain. Tällainen julkistaminen käsittää muun muassa tiedot, joilla on merkitystä sähkön tai maakaasun tuotanto-, varastointi- ja kulutuslaitosten tai siirtoverkkojen kapasiteetin ja käytön osalta tai joka liittyy nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten kapasiteettiin ja käyttöön, mukaan luettuina tiedot näiden laitosten tai verkkojen suunnitellusta tai ennakoimattomasta käytöstä pois olosta.

2.   Markkinaosapuoli voi omalla vastuullaan poikkeuksellisesti lykätä sisäpiiritiedon julkistamista ollakseen vaarantamatta oikeutettuja etujaan, jos tiedon julkistamatta jättäminen ei todennäköisesti johda yleisöä harhaan ja markkinaosapuoli pystyy takaamaan kyseisen tiedon säilymisen luottamuksellisena eikä tee sen perusteella tukkutason energiatuotteiden kauppaan liittyviä päätöksiä. Tällaisessa tilanteessa markkinaosapuolen on viipymättä toimitettava asianomainen tieto ja perustelut julkistamisen viivästymiselle virastolle ja asianomaiselle kansalliselle sääntelyviranomaiselle 8 artiklan 5 kohtaa noudattaen.

3.   Jos markkinatoimija tai markkinatoimijan palveluksessa oleva tai markkinaosapuolen puolesta toimiva henkilö ilmaisee tukkutason energiatuotetta koskevia sisäpiiritietoja osana 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua hänen työnsä, ammattinsa tai tehtäviensä tavanomaista suorittamista, tämän markkinaosapuolen tai henkilön on varmistettava näiden tietojen samanaikainen, täydellinen ja tehokas julkistaminen. Jos ilmaiseminen on tahatonta, markkinaosapuolen on varmistettava tietojen täydellinen ja tehokas julkistaminen mahdollisimman pian tahattoman ilmaisemisen jälkeen. Tätä kohtaa ei sovelleta, jos tiedon saavaa henkilöä koskee luottamuksellisen tiedon salassapitovelvollisuus, riippumatta siitä, johtuuko tämä velvoite laista, asetuksesta, yhtiöjärjestyksestä vai sopimuksesta.

4.   Sisäpiiritiedon julkistaminen, mukaan lukien sen julkistaminen kootussa muodossa, asetuksen (EY) N:o 714/2009 tai asetuksen (EY) N:o 715/2009 tai mainittujen asetusten nojalla annettujen suuntaviivojen ja verkkosääntöjen mukaisesti on samanaikaisesti tapahtuva, täydellinen ja tehokas julkistaminen.

5.   Jos siirtoverkonhaltijalle on asetuksen (EY) N:o 714/2009 tai asetuksen (EY) N:o 715/2009 mukaisesti myönnetty poikkeus tiettyjen tietojen julkistamista koskevasta velvoitteesta, tuo siirtoverkonhaltija on tuolloin vapautettu myös tämän artiklan 1 kohdassa säädetystä velvoitteesta näiden tietojen osalta.

6.   Tämän artiklan 1 ja 2 kohta eivät rajoita velvollisuuksia, jotka kuuluvat markkinaosapuolille direktiivien 2009/72/EY ja 2009/73/EY sekä asetusten (EY) N:o 714/2009 ja (EY) N:o 715/2009, myös mainittujen direktiivien ja asetusten perusteella annettujen suuntaviivojen ja verkkosääntöjen nojalla, erityisesti niiden, jotka koskevat tiedon julkaisemisen määräaikaa ja tapaa.

7.   Tämän artiklan 1 ja 2 kohta eivät rajoita markkinaosapuolten oikeutta viivästyttää Euroopan elintärkeän infrastruktuurin määrittämisestä ja nimeämisestä sekä arvioinnista, joka koskee tarvetta parantaa sen suojaamista, 8 päivänä joulukuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/114/EY (13) 2 artiklan d alakohdassa tarkoitettujen elintärkeän infrastruktuurin suojaamiseen liittyvien arkaluontoisten tietojen julkistamista, jos ne ovat salassa pidettäviä asianomaisessa maassa.

5 artikla

Markkinoiden manipulointia koskeva kielto

Kielletään osallistuminen markkinoiden manipulointiin ja sen yritys energian tukkumarkkinoilla.

6 artikla

Sisäpiiritiedon ja markkinoiden manipuloinnin määritelmien tekninen ajantasaistaminen

1.   Komissiolle siirretään valta hyväksyä delegoituja säädöksiä 20 artiklan mukaisesti

| a) | 2 artiklan 1, 2, 3 ja 5 kohdassa säädettyjen määritelmien mukauttamiseksi, jotta voidaan varmistaa niiden yhdenmukaisuus muun rahoituspalveluja ja energiaa koskevan unionin lainsäädännön; ja |
| --- | --- |

a)

2 artiklan 1, 2, 3 ja 5 kohdassa säädettyjen määritelmien mukauttamiseksi, jotta voidaan varmistaa niiden yhdenmukaisuus muun rahoituspalveluja ja energiaa koskevan unionin lainsäädännön; ja

| b) | näiden määritelmien saattamiseksi ajan tasalle yksinomaan energian tukkumarkkinoiden tulevan kehityksen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

b)

näiden määritelmien saattamiseksi ajan tasalle yksinomaan energian tukkumarkkinoiden tulevan kehityksen huomioon ottamiseksi.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa delegoiduissa säädöksissä on otettava huomioon ainakin

| a) | energian tukkumarkkinoiden erityinen toiminta, sähkö- ja kaasumarkkinoiden erityispiirteet mukaan luettuina, sekä hyödyke- ja johdannaismarkkinoiden välinen vuorovaikutus; |
| --- | --- |

a)

energian tukkumarkkinoiden erityinen toiminta, sähkö- ja kaasumarkkinoiden erityispiirteet mukaan luettuina, sekä hyödyke- ja johdannaismarkkinoiden välinen vuorovaikutus;

| b) | rajat ylittävän manipuloinnin mahdollisuus sähkö- ja kaasumarkkinoiden sekä hyödyke- ja johdannaismarkkinoiden välillä; |
| --- | --- |

b)

rajat ylittävän manipuloinnin mahdollisuus sähkö- ja kaasumarkkinoiden sekä hyödyke- ja johdannaismarkkinoiden välillä;

| c) | tosiasiallisen tai kaavaillun tuotannon, kulutuksen, siirtokapasiteetin käytön ja varastointikapasiteetin käytön potentiaaliset vaikutukset energian tukkumarkkinahintoihin; ja |
| --- | --- |

c)

tosiasiallisen tai kaavaillun tuotannon, kulutuksen, siirtokapasiteetin käytön ja varastointikapasiteetin käytön potentiaaliset vaikutukset energian tukkumarkkinahintoihin; ja

| d) | asetusten (EY) N:o 714/2009 ja (EY) N:o 715/2009 mukaisesti käyttöön otetut verkkosäännöt ja puiteohjeet. |
| --- | --- |

d)

asetusten (EY) N:o 714/2009 ja (EY) N:o 715/2009 mukaisesti käyttöön otetut verkkosäännöt ja puiteohjeet.

7 artikla

Markkinoiden seuranta

1.   Viraston on seurattava tukkutason energiatuotteiden kauppaa sisäpiiritietoon ja markkinoiden manipulointiin perustuvan kaupankäynnin havaitsemiseksi ja estämiseksi. Sen on kerättävä 8 artiklan mukaisesti tiedot energian tukkumarkkinoiden arviointia ja seurantaa varten.

2.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on tehtävä yhteistyötä aluetasolla ja viraston kanssa 1 kohdassa tarkoitetun energian tukkumarkkinoiden seurannan toteuttamisessa. Tätä varten kansallisten sääntelyviranomaisten on saatava käyttöönsä asianomaiset viraston hallussa olevat tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti kerätyt tiedot, jollei 10 artiklan 2 kohdasta muuta johdu. Kansalliset sääntelyviranomaiset voivat myös seurata tukkutason energiatuotteiden kauppaa kansallisella tasolla.

Jäsenvaltiot voivat säätää, että sen kansallinen kilpailuviranomainen tai tämän viranomaisen yhteyteen perustettu markkinoita seuraava elin valvoo markkinoita kansallisen sääntelyviranomaisen kanssa. Kansallisella kilpailuviranomaisella tai markkinoita seuraavalla elimellä on markkinaseurantaa suorittaessaan oltava tämän kohdan ensimmäisen alakohdan, tämän artiklan 3 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen, 4 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen, 8 artiklan 5 kohdan ensimmäisen virkkeen ja 16 artiklan nojalla samat oikeudet ja velvoitteet kuin kansallisella sääntelyviranomaisella.

3.   Viraston on ainakin vuosittain toimitettava komissiolle kertomus tämän asetuksen nojalla toteutetusta toiminnastaan ja asetettava tämä kertomus yleisön saataville. Näissä kertomuksissa viraston on arvioitava eri ryhmiin kuuluvien markkinapaikkojen toimintaa ja tarkasteltavuutta sekä erilaisia kaupankäyntitapoja ja se voi antaa komissiolle suosituksia, jotka koskevat sellaisia markkinasääntöjä, normeja ja menettelyjä, joilla voitaisiin parantaa markkinoiden eheyttä ja sisämarkkinoiden toimintaa. Se voi myös arvioida, voitaisiinko järjestäytyneitä markkinoita koskevilla vähimmäisvaatimuksilla lisätä markkinoiden tarkasteltavuutta. Kertomus voidaan yhdistää asetuksen (EY) N:o 713/2009 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun kertomukseen.

Virasto voi antaa komissiolle liiketoimia koskeviin tietoihin ja myös kauppaa koskeviin toimeksiantoihin liittyviä suosituksia, jotka se katsoo ne tarpeellisiksi energian tukkumarkkinoiden tehokkaan ja tuloksekkaan seurannan kannalta. Ennen tällaisten suositusten antamista viraston on kuultava sidosryhmiä, erityisesti kansallisia sääntelyviranomaisia, jäsenvaltioiden toimivaltaisia rahoitusvalvontaviranomaisia, kansallisia kilpailuviranomaisia ja arvopaperimarkkinaviranomaista.

Kaikki suositukset olisi annettava Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission sekä yleisön saataville.

8 artikla

Tietojen keruu

1.   Markkinaosapuolten tai niiden puolesta toimivien 4 kohdan b–f alakohdassa lueteltujen henkilöiden tai viranomaisten on toimitettava virastolle tiedot energian tukkumarkkinoilla suoritetuista liiketoimista ja myös kauppaa koskevista toimeksiannoista. Toimitettaviin tietoihin on sisällyttävä ainakin ostettujen ja myytyjen tukkutason energiatuotteiden tarkka määrittely, sovittu hinta ja määrä, toteutuspäivät ja -ajat, liiketoimen osapuolet ja edunsaajat sekä kaikki muut asiaankuuluvat tiedot. Vaikka markkinaosapuolilla on kokonaisvastuu, niiden ilmoitusvelvollisuuden katsotaan tulleen täytetyksi, kun vaaditut tiedot on saatu 4 kohdan b–f alakohdassa luetellulta henkilöltä tai viranomaiselta.

2.   Komissio toteuttaa täytäntöönpanosäädöksin seuraavat toimet:

| a) | laatii luettelon sopimuksista ja johdannaisista, mukaan luettuina kauppaa koskevat toimeksiannot, joista on määrä ilmoittaa 1 kohdan mukaisesti, ja tarvittaessa liiketoimien ilmoittamiselle asetetuista asianmukaisista alarajoista; |
| --- | --- |

a)

laatii luettelon sopimuksista ja johdannaisista, mukaan luettuina kauppaa koskevat toimeksiannot, joista on määrä ilmoittaa 1 kohdan mukaisesti, ja tarvittaessa liiketoimien ilmoittamiselle asetetuista asianmukaisista alarajoista;

| b) | hyväksyy 1 kohdan mukaisesti toimitettavien tietojen ilmoittamista koskevat yhtenäiset säännöt; |
| --- | --- |

b)

hyväksyy 1 kohdan mukaisesti toimitettavien tietojen ilmoittamista koskevat yhtenäiset säännöt;

| c) | säätää, mihin mennessä ja missä muodossa nämä tiedot on ilmoitettava. |
| --- | --- |

c)

säätää, mihin mennessä ja missä muodossa nämä tiedot on ilmoitettava.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Niissä on otettava huomioon olemassa olevat ilmoitusjärjestelmät.

3.   Jäljempänä 4 kohdan a–d alakohdassa tarkoitettuihin henkilöihin, jotka ovat ilmoittaneet liiketoimista direktiivin 2004/39/EY mukaisesti tai johdannaistransaktioista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun, sovellettavan unionin lainsäädännön mukaisesti, ei sovelleta kaksinkertaista ilmoitusvelvollisuutta, kun on kyse näistä liiketoimista.

Edellä 2 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä voidaan sallia, että organisoidut markkinat tai kauppojen täsmäytys- tai ilmoitusjärjestelmät toimittavat virastolle tiedot energian tukkumarkkinoiden liiketoimista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamista.

4.   Tiedot toimittaa 1 kohdan soveltamiseksi

| a) | markkinaosapuoli; |
| --- | --- |

a)

markkinaosapuoli;

| b) | markkinaosapuolen puolesta toimiva kolmas osapuoli; |
| --- | --- |

b)

markkinaosapuolen puolesta toimiva kolmas osapuoli;

| c) | kauppojen ilmoitusjärjestelmä; |
| --- | --- |

c)

kauppojen ilmoitusjärjestelmä;

| d) | järjestäytynyt markkina, kauppojen täsmäytysjärjestelmä tai liiketoimia ammattimaisesti järjestävä muu henkilö; |
| --- | --- |

d)

järjestäytynyt markkina, kauppojen täsmäytysjärjestelmä tai liiketoimia ammattimaisesti järjestävä muu henkilö;

| e) | johdannaistransaktioista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun, sovellettavan unionin lainsäädännön nojalla rekisteröity tai tunnustettu kauppatietorekisteri; tai |
| --- | --- |

e)

johdannaistransaktioista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun, sovellettavan unionin lainsäädännön nojalla rekisteröity tai tunnustettu kauppatietorekisteri; tai

| f) | toimivaltainen viranomainen, joka on saanut kyseisen tiedon direktiivin 2004/39/EY 25 artiklan 3 kohdan mukaisesti, tai arvopaperimarkkinaviranomainen, jos se on saanut kyseisen tiedon johdannaistransaktioista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun, sovellettavan unionin lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

toimivaltainen viranomainen, joka on saanut kyseisen tiedon direktiivin 2004/39/EY 25 artiklan 3 kohdan mukaisesti, tai arvopaperimarkkinaviranomainen, jos se on saanut kyseisen tiedon johdannaistransaktioista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun, sovellettavan unionin lainsäädännön mukaisesti.

5.   Markkinaosapuolten on kaupankäynnin seuraamiseksi energian tukkumarkkinoilla toimitettava virastolle ja kansallisille sääntelyviranomaisille tiedot sähkön tai maakaasun tuotanto-, varastointi- ja kulutuslaitosten tai siirtoverkkojen kapasiteetista ja käytöstä tai tiedot, jotka liittyvät nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten kapasiteettiin ja käyttöön, mukaan lukien tiedot näiden laitosten tai verkkojen suunnitellusta tai ennakoimattomasta käytöstä pois olosta. Markkinaosapuolia koskevat ilmoitusvelvoitteet pidetään mahdollisimman vähäisinä keräämällä tarvittavat tiedot tai osa niistä, mahdollisuuksien mukaan, olemassa olevista lähteistä.

6)   Komissio toteuttaa täytäntöönpanosäädöksin seuraavat toimet:

| a) | hyväksyy 5 kohdan mukaisesti toimitettavien tietojen ilmoittamista ja tarvittaessa ilmoittamiselle asetettuja asianmukaisia alarajoja koskevat yhtenäiset säännöt; |
| --- | --- |

a)

hyväksyy 5 kohdan mukaisesti toimitettavien tietojen ilmoittamista ja tarvittaessa ilmoittamiselle asetettuja asianmukaisia alarajoja koskevat yhtenäiset säännöt;

| b) | säätää, mihin mennessä ja missä muodossa nämä tiedot on ilmoitettava. |
| --- | --- |

b)

säätää, mihin mennessä ja missä muodossa nämä tiedot on ilmoitettava.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Niissä on otettava huomioon asetusten (EY) N:o 714/2009 ja (EY) N:o 715/2009 mukaiset olemassa olevat ilmoitusvelvollisuudet.

9 artikla

Markkinaosapuolten rekisteröinti

1.   Markkinaosapuolten, jotka suorittavat virastolle 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoitettavia liiketoimia, on rekisteröidyttävä sen jäsenvaltion kansalliselle sääntelyviranomaiselle, johon ne ovat sijoittautuneet tai joissa he asuvat tai, mikäli ne eivät ole sijoittautuneet unioniin tai eivät asu siellä, sen jäsenvaltion kansalliselle sääntelyviranomaiselle, jossa ne toimivat.

Markkinaosapuolen on rekisteröidyttävä vain yhdelle kansalliselle sääntelyviranomaiselle. Jäsenvaltiot eivät saa vaatia jossakin toisessa jäsenvaltiossa rekisteröitynyttä markkinaosapuolta rekisteröitymään uudelleen.

Markkinaosapuolten rekisteröityminen ei vaikuta sovellettavien kauppaa ja tasapainottamista koskevien sääntöjen noudattamista koskeviin velvoitteisiin.

2.   Viimeistään kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun komissio on hyväksynyt 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset, kansallisten sääntelyviranomaisten on perustettava markkinaosapuolten kansalliset rekisterit, jotka niiden on pidettävä ajan tasalla. Rekisterissä on kullekin markkinaosapuolelle osoitettava ainutkertainen tunniste ja rekisterissä on oltava riittävät tiedot markkinaosapuolen yksilöimiseksi, mukaan lukien asiaankuuluvat täsmälliset tiedot sen arvonlisäveronumerosta, markkinaosapuolen kotipaikasta, sen toiminta- ja liiketoimintapäätöksistä vastaavista henkilöistä sekä sen kaupankäynnin tosiasiallisesta valvojasta tai edunsaajasta.

3.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on toimitettava kansallisissa rekistereissään olevat tiedot virastolle viraston päättämässä muodossa. Virasto määrittää yhteistyössä mainittujen viranomaisten kanssa kyseisen muodon ja julkistaa sen viimeistään 29 päivänä kesäkuuta 2012. Virasto perustaa kansallisten sääntelyviranomaisten toimittamien tietojen perusteella markkinaosapuolten eurooppalaisen rekisterin. Kansallisilla sääntelyviranomaisilla ja muilla asiaankuuluvilla viranomaisilla on oikeus tutustua markkinaosapuolten eurooppalaiseen rekisteriin. Jollei 17 artiklasta muuta johdu ja edellyttäen, ettei yksittäisiä markkinaosapuolia koskevia liikesalaisuuksia paljasteta, virasto voi päättää julkistaa eurooppalaisen rekisterin tai otteita siitä.

4   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen markkinaosapuolten on toimitettava rekisteröintilomake kansalliselle sääntelyviranomaiselle, ennen kuin ne suorittavat liiketoimia, jotka on ilmoitettava virastolle 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

5.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen markkinaosapuolten on viipymättä ilmoitettava kansalliselle sääntelyviranomaiselle kaikki rekisteröintilomakkeessa ilmoitettuja tietoja koskevat muutokset.

10 artikla

Tietojen vaihto viraston ja muiden viranomaisten välillä

1.   Viraston on otettava käyttöön järjestelyt 7 artiklan 1 kohdan ja 8 artiklan mukaisesti saamiensa tietojen vaihtamiseksi kansallisten sääntelyviranomaisten, jäsenvaltioiden toimivaltaisten rahoitusvalvontaviranomaisten, jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten, arvopaperimarkkinaviranomaisen ja muiden asiaankuuluvien viranomaisten kanssa. Viraston on kuultava näitä viranomaisia ennen tällaisten järjestelyjen käyttöön ottamista.

2.   Virasto saa antaa 1 kohdassa tarkoitetut järjestelyt ainoastaan sellaisten viranomaisten käyttöön, joiden käyttöön ottamat järjestelmät mahdollistavat sen, että virasto voi täyttää 12 artiklan 1 kohdan vaatimukset.

3.   Johdannaistransaktioista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun, sovellettavan unionin lainsäädännön nojalla rekisteröityjen tai tunnustettujen kauppatietorekistereiden on annettava keräämänsä asiaan liittyvät tukkutason energiatuotteita ja päästöoikeuksien johdannaisia koskevat tiedot viraston käyttöön.

Arvopaperimarkkinaviranomaisen on toimitettava virastolle direktiivin 2004/39/EY 25 artiklan 3 kohdan ja johdannaistransaktioista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun, sovellettavan unionin lainsäädännön nojalla saadut tukkutason energiatuotteiden liiketoimia koskevat ilmoitukset. Ilmoituksia tukkutason energiatuotteita koskevista liiketoimista direktiivin 2004/39/EY 25 artiklan 3 kohdan nojalla vastaanottavien toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava nämä ilmoitukset virastolle.

Viraston ja viranomaisten, jotka ovat vastuussa päästöoikeuksia koskevan kaupan tai päästöoikeuksiin liittyvien johdannaisten valvonnasta, on tehtävä yhteistyötä keskenään ja otettava käyttöön asianmukaisia järjestelyjä, joiden avulla virasto pääsee käsiksi näitä oikeuksia sekä niihin liittyviä johdannaisia koskeviin liiketoimitietoihin, jos toimivaltaiset viranomaiset keräävät tietoja tällaisista liiketoimista.

11 artikla

Tietosuoja

Tämän asetuksen soveltaminen ei rajoita yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (14) mukaisesti jäsenvaltioilla olevia henkilötietojen käsittelyä koskevia velvoitteita tai yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (15) mukaisesti virastolla sen täyttäessä velvollisuuksiaan olevia henkilötietojen käsittelyä koskevia velvoitteita.

12 artikla

Toiminnallinen luotettavuus

1.   Viraston on varmistettava 4 artiklan 2 kohdan sekä 8 ja 10 artiklan nojalla vastaanotettujen tietojen luottamuksellisuus, eheys ja suojaaminen. Viraston on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet ehkäistäkseen järjestelmiinsä sisältyvien tietojen väärinkäytön ja luvattoman tutustumisen tietoihin.

Kansallisten sääntelyviranomaisten, jäsenvaltioiden toimivaltaisten rahoitusvalvontaviranomaisten, kansallisten kilpailuviranomaisten, arvopaperimarkkinaviranomaisen ja muiden asiaankuuluvien viranomaisten on varmistettava 4 artiklan 2 kohdan, 7 artiklan 2 kohdan, 8 artiklan 5 kohdan tai 10 artiklan nojalla saamiensa tietojen luottamuksellisuus, eheys ja suojaaminen ja toteutettava toimenpiteitä tällaisten tietojen väärinkäytön ehkäisemiseksi.

Viraston on yksilöitävä operatiivisen riskin lähteet ja saatettava ne mahdollisimman vähäisiksi kehittämällä asianmukaisia järjestelmiä, tarkastuksia ja menettelyjä.

2.   Jollei 17 artiklasta muuta johdu, virasto voi päättää asettaa osia hallussaan olevista tiedoista julkisesti saataville edellyttäen, ettei yksittäisiä markkinaosapuolia tai yksittäisiä liiketoimia tai yksittäisiä markkinapaikkoja koskevia kaupallisesti arkaluonteisia tietoja ilmaista eikä niitä ole mahdollista päätellä.

Virasto saattaa muita kuin kaupallisesti arkaluonteisia kauppoja koskevan tietokantansa käytettäväksi tieteellisiin tarkoituksiin, jollei luottamuksellisuutta koskevista vaatimuksista muuta johdu.

Tietoja on julkistettava tai asetettava saataville energian tukkumarkkinoiden tarkasteltavuuden parantamiseksi ja edellyttäen, että tiedot eivät todennäköisesti vääristä kilpailua energiamarkkinoilla.

Virasto jakaa tietoja oikeudenmukaisesti noudattaen avoimia sääntöjä, jotka se laatii ja asettaa julkisesti saataville.

13 artikla

Markkinoiden väärinkäyttöä koskevien kieltojen täytäntöönpano

1.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on varmistettava, että 3 ja 5 artiklassa säädettyjä kieltoja sekä 4 artiklassa säädettyä velvoitetta sovelletaan.

Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen kansallisilla sääntelyviranomaisilla on viimeistään 29 päivänä kesäkuuta 2013 tutkinta- ja täytäntöönpanovaltuudet, jotka ovat tarpeen tämän tehtävän hoitamiseksi. Näitä valtuuksia on käytettävä oikeasuhteisella tavalla.

Näitä valtuuksia voidaan käyttää

| a) | suoraan; |
| --- | --- |

a)

suoraan;

| b) | yhteistyössä muiden viranomaisten kanssa; tai |
| --- | --- |

b)

yhteistyössä muiden viranomaisten kanssa; tai

| c) | saattamalla asia toimivaltaisten oikeusviranomaisten käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

c)

saattamalla asia toimivaltaisten oikeusviranomaisten käsiteltäväksi.

Kansalliset sääntelyviranomaiset voivat tarvittaessa käyttää tutkintavaltuuksiaan yhteistyössä järjestäytyneiden markkinoiden, kauppojen täsmäytysjärjestelmien tai liiketoimia ammattimaisesti järjestävien muiden 8 artiklan 4 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden kanssa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tutkinta- ja täytäntöönpanovaltuudet on rajoitettava tutkinnan tavoitteeseen. Niitä on käytettävä kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja niihin kuuluu oikeus

| a) | saada tutustua kaikkiin tarvittaviin asiakirjoihin niiden muodosta riippumatta ja saada jäljennös niistä; |
| --- | --- |

a)

saada tutustua kaikkiin tarvittaviin asiakirjoihin niiden muodosta riippumatta ja saada jäljennös niistä;

| b) | vaatia tietoja kaikilta asiaan liittyviltä henkilöiltä, myös niiltä, jotka eri vaiheissa osallistuvat toimeksiantojen lähettämiseen tai asianomaisten liiketoimien toteuttamiseen, sekä heidän päämiehiltään, ja tarvittaessa oikeus kutsua tällainen henkilö tai päämies kuultavaksi; |
| --- | --- |

b)

vaatia tietoja kaikilta asiaan liittyviltä henkilöiltä, myös niiltä, jotka eri vaiheissa osallistuvat toimeksiantojen lähettämiseen tai asianomaisten liiketoimien toteuttamiseen, sekä heidän päämiehiltään, ja tarvittaessa oikeus kutsua tällainen henkilö tai päämies kuultavaksi;

| c) | tehdä tarkastuksia paikan päällä; |
| --- | --- |

c)

tehdä tarkastuksia paikan päällä;

| d) | vaatia olemassa olevia tallenteita puheluista ja tietoliikenteestä; |
| --- | --- |

d)

vaatia olemassa olevia tallenteita puheluista ja tietoliikenteestä;

| e) | vaatia sellaisen käytännön lopettamista, joka on ristiriidassa tämän asetuksen tai sen nojalla hyväksyttyjen delegoitujen säädösten tai täytäntöönpanosäädösten kanssa; |
| --- | --- |

e)

vaatia sellaisen käytännön lopettamista, joka on ristiriidassa tämän asetuksen tai sen nojalla hyväksyttyjen delegoitujen säädösten tai täytäntöönpanosäädösten kanssa;

| f) | vaatia oikeusteitse omaisuuden jäädyttämistä ja/tai takavarikoimista; |
| --- | --- |

f)

vaatia oikeusteitse omaisuuden jäädyttämistä ja/tai takavarikoimista;

| g) | vaatia tuomioistuinta tai toimivaltaista viranomaista asettamaan väliaikaisen ammattitoimintakiellon. |
| --- | --- |

g)

vaatia tuomioistuinta tai toimivaltaista viranomaista asettamaan väliaikaisen ammattitoimintakiellon.

14 artikla

Muutoksenhakuoikeus

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisella tasolla on asianmukaisia järjestelmiä, joiden nojalla osapuolella, johon sääntelyviranomaisen päätös vaikuttaa, on oikeus hakea asianomaisista osapuolista ja mistä hyvänsä hallituksesta riippumattomalta elimeltä muutosta päätökseen.

15 artikla

Ammattimaisesti liiketoimia järjestävien henkilöiden velvoitteet

Henkilön, joka ammattimaisesti järjestää liiketoimia tukkutason energiatuotteilla, on ilmoitettava viipymättä kansalliselle sääntelyviranomaiselle, jos hänellä on aihetta epäillä, että jokin liiketoimi saattaa olla vastoin 3 tai 5 artiklaa.

Henkilöiden, jotka ammattimaisesti järjestävät liiketoimia tukkutason energiatuotteilla, on perustettava ja ylläpidettävä tehokkaita järjestelyjä ja menettelyjä 3 tai 5 artiklaan kohdistuvien rikkomusten havaitsemiseksi.

16 artikla

Unionin ja kansallisen tason yhteistyö

1.   Viraston on pyrittävä varmistamaan, että kansalliset sääntelyviranomaiset suorittavat tämän asetuksen mukaiset tehtävänsä yhteensovitetulla ja johdonmukaisella tavalla.

Virasto julkaisee tarvittaessa ei-sitovia ohjeita, jotka koskevat 2 artiklassa säädettyjen määritelmien soveltamista.

Kansallisten sääntelyviranomaisten on toimittava yhteistyössä viraston kanssa ja keskenään, myös alueellisella tasolla, tämän asetuksen mukaisten tehtäviensä suorittamiseksi.

Jäsenvaltioiden kansalliset sääntelyviranomaiset, toimivaltaiset rahoitusvalvontaviranomaiset ja kilpailuviranomainen voivat perustaa asiaankuuluvia yhteistyömuotoja varmistaakseen tutkinnan ja täytäntöönpanon vaikuttavuuden ja tehokkuuden sekä edistääkseen johdonmukaista ja yhtenäistä lähestymistapaa tutkinnan, oikeudellisten menettelyjen sekä tämän asetuksen ja asiaan liittyvän rahoitus- ja kilpailulainsäädännön täytäntöönpanon osalta.

2.   Jos kansallisilla sääntelyviranomaisilla on aihetta epäillä, että niiden jäsenvaltiossa tai jossain muussa jäsenvaltiossa suoritetaan tai on suoritettu toimia, joilla rikotaan tätä asetusta, niiden on ilmoitettava tästä virastolle viipymättä mahdollisimman tarkasti.

Jos kansallinen sääntelyviranomainen epäilee, että jossain muussa jäsenvaltiossa suoritetaan toimia, jotka vaikuttavat energian tukkumarkkinoihin tai tukkutason energiatuotteiden hintaan sen omassa jäsenvaltiossa, se voi pyytää virastoa toteuttamaan toimia tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti ja, jos toimet vaikuttavat rahoitusvälineisiin, joihin sovelletaan direktiivin 2003/6/EY 9 artiklaa, tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti.

3.   Yhteensovitetun ja yhtenäisen lähestymistavan varmistamiseksi markkinoiden väärinkäyttöön energian tukkumarkkinoilla

| a) | kansallisten sääntelyviranomaisten on ilmoitettava jäsenvaltionsa toimivaltaiselle rahoitusvalvontaviranomaiselle ja virastolle, jos niillä on aihetta epäillä, että energian tukkumarkkinoilla suoritetaan tai on suoritettu toimia, jotka ovat direktiivissä 2003/6/EY tarkoitettua markkinoiden väärinkäyttöä ja jotka vaikuttavat rahoitusvälineisiin, joihin sovelletaan mainitun direktiivin 9 artiklaa; tässä tarkoituksessa kansalliset sääntelyviranomaiset voivat perustaa asiaankuuluvia jäsenvaltionsa toimivaltaisen rahoitusvalvontaviranomaisen kanssa toteutettavan yhteistyön muotoja; |
| --- | --- |

a)

kansallisten sääntelyviranomaisten on ilmoitettava jäsenvaltionsa toimivaltaiselle rahoitusvalvontaviranomaiselle ja virastolle, jos niillä on aihetta epäillä, että energian tukkumarkkinoilla suoritetaan tai on suoritettu toimia, jotka ovat direktiivissä 2003/6/EY tarkoitettua markkinoiden väärinkäyttöä ja jotka vaikuttavat rahoitusvälineisiin, joihin sovelletaan mainitun direktiivin 9 artiklaa; tässä tarkoituksessa kansalliset sääntelyviranomaiset voivat perustaa asiaankuuluvia jäsenvaltionsa toimivaltaisen rahoitusvalvontaviranomaisen kanssa toteutettavan yhteistyön muotoja;

| b) | viraston on ilmoitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja toimivaltaiselle rahoitusvalvontaviranomaiselle, jos sillä on aihetta epäillä, että energian tukkumarkkinoilla suoritetaan tai on suoritettu toimia, jotka ovat direktiivissä 2003/6/EY tarkoitettua markkinoiden väärinkäyttöä ja jotka vaikuttavat rahoitusvälineisiin, joihin sovelletaan mainitun direktiivin 9 artiklaa; |
| --- | --- |

b)

viraston on ilmoitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja toimivaltaiselle rahoitusvalvontaviranomaiselle, jos sillä on aihetta epäillä, että energian tukkumarkkinoilla suoritetaan tai on suoritettu toimia, jotka ovat direktiivissä 2003/6/EY tarkoitettua markkinoiden väärinkäyttöä ja jotka vaikuttavat rahoitusvälineisiin, joihin sovelletaan mainitun direktiivin 9 artiklaa;

| c) | jäsenvaltion toimivaltaisen rahoitusvalvontaviranomaisen on ilmoitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja virastolle, jos sillä on aihetta epäillä, että energian tukkumarkkinoilla jossain muussa jäsenvaltiossa suoritetaan tai on suoritettu toimia, joilla rikotaan 3 ja 5 artiklaa; |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltion toimivaltaisen rahoitusvalvontaviranomaisen on ilmoitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja virastolle, jos sillä on aihetta epäillä, että energian tukkumarkkinoilla jossain muussa jäsenvaltiossa suoritetaan tai on suoritettu toimia, joilla rikotaan 3 ja 5 artiklaa;

| d) | kansallisten sääntelyviranomaisten on ilmoitettava jäsenvaltionsa toimivaltaiselle kilpailuviranomaiselle, komissiolle ja virastolle, jos niillä on perusteltua aihetta epäillä, että energian tukkumarkkinoilla suoritetaan tai on suoritettu toimia, joilla saatetaan rikkoa kilpailuoikeutta. |
| --- | --- |

d)

kansallisten sääntelyviranomaisten on ilmoitettava jäsenvaltionsa toimivaltaiselle kilpailuviranomaiselle, komissiolle ja virastolle, jos niillä on perusteltua aihetta epäillä, että energian tukkumarkkinoilla suoritetaan tai on suoritettu toimia, joilla saatetaan rikkoa kilpailuoikeutta.

4.   Jos virasto muun muassa alustavien arvioiden tai analyysien perusteella epäilee tätä asetusta rikotun, sillä on 1 kohdan mukaisten tehtäviensä suorittamiseksi valtuudet:

| a) | pyytää yhtä tai useampaa kansallista sääntelyviranomaista toimittamaan mitä tahansa epäiltyyn rikkomukseen liittyvää tietoa; |
| --- | --- |

a)

pyytää yhtä tai useampaa kansallista sääntelyviranomaista toimittamaan mitä tahansa epäiltyyn rikkomukseen liittyvää tietoa;

| b) | pyytää yhtä tai useampaa kansallista sääntelyviranomaista aloittamaan tutkinta, joka koskee epäiltyä rikkomusta ja toteuttamaan asianmukaiset toimet havaitun rikkomuksen korjaamiseksi. Asianomaisen kansallisen sääntelyviranomaisen tehtävänä on päättää mahdollisista asianmukaisista toimista havaittujen rikkomusten korjaamiseksi; |
| --- | --- |

b)

pyytää yhtä tai useampaa kansallista sääntelyviranomaista aloittamaan tutkinta, joka koskee epäiltyä rikkomusta ja toteuttamaan asianmukaiset toimet havaitun rikkomuksen korjaamiseksi. Asianomaisen kansallisen sääntelyviranomaisen tehtävänä on päättää mahdollisista asianmukaisista toimista havaittujen rikkomusten korjaamiseksi;

| c) | tapauksissa, joissa virasto katsoo mahdollisella rikkomuksella olevan tai olleen vaikutusta rajojen yli, perustaa asianomaisten kansallisten sääntelyviranomaisten edustajista koostuva tutkintaryhmä tutkimaan, onko tätä asetusta rikottu ja missä jäsenvaltiossa rikkominen on tapahtunut, sekä sovittaa yhteen ryhmän toiminnan. Virasto voi tarvittaessa pyytää, että tutkintaryhmään osallistuu myös yhden tai useamman jäsenvaltion toimivaltaisen rahoitusvalvontaviranomaisen tai muun asiaankuuluvan viranomaisen edustajia. |
| --- | --- |

c)

tapauksissa, joissa virasto katsoo mahdollisella rikkomuksella olevan tai olleen vaikutusta rajojen yli, perustaa asianomaisten kansallisten sääntelyviranomaisten edustajista koostuva tutkintaryhmä tutkimaan, onko tätä asetusta rikottu ja missä jäsenvaltiossa rikkominen on tapahtunut, sekä sovittaa yhteen ryhmän toiminnan. Virasto voi tarvittaessa pyytää, että tutkintaryhmään osallistuu myös yhden tai useamman jäsenvaltion toimivaltaisen rahoitusvalvontaviranomaisen tai muun asiaankuuluvan viranomaisen edustajia.

5.   Edellä olevan 4 kohdan a alakohdan mukaisen tietopyynnön tai 4 kohdan b alakohdan mukaisen epäiltyä rikkomusta koskevan tutkintapyynnön saaneen kansallisen sääntelyviranomaisen on välittömästi toteutettava tarvittavat toimenpiteet tämän pyynnön noudattamiseksi. Jos tämä kansallinen sääntelyviranomainen ei pysty toimittamaan pyydettyjä tietoja välittömästi, sen on viipymättä ilmoitettava virastolle syyt tähän.

Ensimmäisestä alakohdasta poiketen kansallinen sääntelyviranomainen voi kieltäytyä toteuttamasta pyydettyjä toimia, mikäli

| a) | pyynnön noudattaminen voi heikentää sen jäsenvaltion itsemääräämisoikeutta tai turvallisuutta, jolle pyyntö on osoitettu; |
| --- | --- |

a)

pyynnön noudattaminen voi heikentää sen jäsenvaltion itsemääräämisoikeutta tai turvallisuutta, jolle pyyntö on osoitettu;

| b) | oikeudellisia menettelyjä on samojen toimien osalta ja samoja henkilöitä vastaan jo pantu vireille sen jäsenvaltion toimivaltaisissa viranomaisissa, jolle pyyntö on osoitettu; tai |
| --- | --- |

b)

oikeudellisia menettelyjä on samojen toimien osalta ja samoja henkilöitä vastaan jo pantu vireille sen jäsenvaltion toimivaltaisissa viranomaisissa, jolle pyyntö on osoitettu; tai

| c) | siinä jäsenvaltiossa, jolle pyyntö on esitetty, on jo annettu kyseisiä henkilöitä ja samoja toimia koskeva lopullinen oikeuden päätös. |
| --- | --- |

c)

siinä jäsenvaltiossa, jolle pyyntö on esitetty, on jo annettu kyseisiä henkilöitä ja samoja toimia koskeva lopullinen oikeuden päätös.

Kansallisen sääntelyviranomaisen on kussakin tällaisessa tapauksessa ilmoitettava asiasta virastolle ja annettava mahdollisimman yksityiskohtaiset tiedot näistä menettelyistä tai oikeuden päätöksestä.

Kansallisten sääntelyviranomaisten on osallistuttava 4 kohdan c alakohdan mukaisesti koolle kutsuttuun tutkintaryhmään ja annettava kaikki tarvittava apu. Virasto sovittaa yhteen tutkintaryhmän toiminnan.

6.   Asetuksen (EY) N:o 713/2009 15 artiklan 1 kohdan viimeistä virkettä ei sovelleta virastoon sen suorittaessa tämän asetuksen mukaisia tehtäviään.

17 artikla

Salassapitovelvollisuus

1.   Tämän asetuksen nojalla saatuja, vaihdettuja tai toimitettuja luottamuksellisia tietoja koskee 2, 3 ja 4 kohdassa säädetty salassapitovelvollisuus.

2.   Salassapitovelvollisuutta sovelletaan

| a) | henkilöihin, jotka työskentelevät tai ovat työskennelleet viraston palveluksessa; |
| --- | --- |

a)

henkilöihin, jotka työskentelevät tai ovat työskennelleet viraston palveluksessa;

| b) | viraston määräämiin tilintarkastajiin ja asiantuntijoihin; |
| --- | --- |

b)

viraston määräämiin tilintarkastajiin ja asiantuntijoihin;

| c) | henkilöihin, jotka työskentelevät tai ovat työskennelleet kansallisten sääntelyviranomaisten tai muiden asiaankuuluvien viranomaisten palveluksessa; |
| --- | --- |

c)

henkilöihin, jotka työskentelevät tai ovat työskennelleet kansallisten sääntelyviranomaisten tai muiden asiaankuuluvien viranomaisten palveluksessa;

| d) | kansallisten sääntelyviranomaisten tai muiden asiaankuuluvien viranomaisten määräämiin tilintarkastajiin ja asiantuntijoihin, jotka saavat käyttöönsä luottamuksellista tietoa tämän asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

kansallisten sääntelyviranomaisten tai muiden asiaankuuluvien viranomaisten määräämiin tilintarkastajiin ja asiantuntijoihin, jotka saavat käyttöönsä luottamuksellista tietoa tämän asetuksen mukaisesti.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen henkilöiden tehtäviensä yhteydessä saamaa luottamuksellista tietoa ei saa paljastaa muulle henkilölle tai viranomaiselle muutoin kuin sellaisena tiivistelmänä tai koosteena, josta yksittäisiä markkinaosapuolia tai kauppapaikkoja ei voida tunnistaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rikosoikeuden, tämän asetusten muiden säännösten tai muun asiaan liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista.

4.   Virastolla, kansallisilla sääntelyviranomaisilla, jäsenvaltion toimivaltaisilla rahoitusvalvontaviranomaisilla, arvopaperimarkkinaviranomaisella, tämän asetuksen nojalla luottamuksellisia tietoja saavilla elimillä ja henkilöillä on oikeus käyttää saamiaan tietoja ainoastaan velvollisuuksiensa ja tehtäviensä suorittamiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rikosoikeuden soveltamista sen piiriin kuuluviin tapauksiin. Muut viranomaiset, elimet tai henkilöt saavat käyttää näitä tietoja sitä tarkoitusta varten, johon tiedot on toimitettu niille tai kyseisten tehtävien hoitoon nimenomaan liittyvän hallinnollisen tai oikeudellisen menettelyn yhteydessä. Tiedot vastaanottava viranomainen saa käyttää niitä myös muihin tarkoituksiin, jos tiedot toimittava virasto, kansallinen sääntelyviranomainen, jäsenvaltion toimivaltainen rahoitusvalvontaviranomainen, arvopaperimarkkinaviranomainen, elin tai henkilö suostuu siihen.

5.   Tämä artikla ei estä jäsenvaltion viranomaista kansallisen lainsäädännön mukaisesti vaihtamasta tai toimittamasta luottamuksellisia tietoja, mikäli niitä ei ole saatu tämän asetuksen nojalla toisen jäsenvaltion viranomaiselta tai virastolta.

18 artikla

Seuraamukset

Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän asetukseen kohdistuviin rikkomuksiin sovellettavia seuraamuksia koskevat säännöt ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ne pannaan täytäntöön. Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, varoittavia ja oikeasuhteisia, ja niiden on ilmennettävä rikkomuksen luonnetta, kestoa ja vakavuutta, kuluttajille aiheutettua vahinkoa sekä sisäpiiritietoon ja markkinoiden manipulointiin perustuvasta kaupankäynnistä saatavia potentiaalista hyötyä.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava nämä säännökset komissiolle viimeistään 29 päivänä kesäkuuta 2013 sekä ilmoitettava viipymättä kaikista niihin vaikuttavista muutoksista.

Jäsenvaltioiden on säädettävä, että kansallinen sääntelyviranomainen voi julkistaa tämän asetukseen kohdistuvien rikkomusten johdosta määrätyt toimenpiteet tai seuraamukset, jollei julkistaminen aiheuta kohtuutonta vahinkoa asianosaisille.

19 artikla

Kansainväliset suhteet

Virasto voi, siinä määrin kuin on tarpeen tässä asetuksessa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja rajoittamatta jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten, Euroopan ulkoasiainhallinto mukaan lukien, toimivaltaa, kehittää suhteita ja tehdä hallinnollisia järjestelyjä valvontaviranomaisten, kansainvälisten organisaatioiden ja erityisesti unionin energian tukkumarkkinoihin vaikuttavien kolmansien maiden hallintojen kanssa edistääkseen sääntelykehyksen yhdenmukaistamista. Näillä järjestelyillä ei saa luoda oikeudellisia velvoitteita unionille ja sen jäsenvaltioille eikä niillä saa estää jäsenvaltioita ja niiden toimivaltaisia viranomaisia tekemästä kahdenvälisiä tai monenvälisiä sopimuksia tällaisten valvontaviranomaisten, kansainvälisten organisaatioiden ja kolmansien maiden hallintojen kanssa.

20 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.   Edellä 6 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä siirretään komissiolle viideksi vuodeksi 28 päivänä joulukuuta 2011. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Edellä olevan 6 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

21 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

22 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Edellä olevaa 8 artiklan 1 kohtaa, 3 kohdan ensimmäistä alakohtaa sekä 4 ja 5 kohtaa sovelletaan kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun komissio on hyväksyy asiaankuuluvat mainitun artiklan 2 ja 6 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 25 päivänä lokakuuta 2011.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

J. BUZEK

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  EUVL C 132, 3.5.2011, s. 108.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 14. syyskuuta 2011 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 10. lokakuuta 2011.

2

(3)  EUVL L 211, 14.8.2009, s. 15.

3

(4)  EUVL L 211, 14.8.2009, s. 36.

4

(5)  EUVL L 96, 12.4.2003, s. 16.

5

(6)  EUVL L 211, 14.8.2009, s. 1.

6

(7)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

7

(8)  EUVL L 145, 30.4.2004, s. 1.

8

(9)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.

9

(10)  EUVL L 211, 14.8.2009, s. 55.

10

(11)  EUVL L 211, 14.8.2009, s. 94.

11

(12)  EYVL L 193, 18.7.1983, s. 1.

12

(13)  EUVL L 345, 23.12.2008, s. 75.

13

(14)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

14

(15)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

15

---

KOMISSION LAUSUMA

Komission mielestä 8 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja liiketoimien ilmoittamiselle asetettavia vähimmäisrajoja ja 8 artiklan 6 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tietoja ei voida vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä.

Komissio esittää tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen näiden vähimmäisrajojen vahvistamisesta.

---

NEUVOSTON LAUSUMA

EU:n lainsäätäjä on siirtänyt komissiolle täytäntöönpanovaltaa SEUT 291 artiklan mukaisesti 8 artiklassa säädettyjen toimenpiteiden osalta. Tämä sitoo oikeudellisesti komissiota huolimatta lausumasta, jonka se esitti 8 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 8 artiklan 6 kohdan a alakohdan osalta.

---

| 8.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 326/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 326/17

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1228/2011,

annettu 16 päivänä marraskuuta 2011,

asetuksen (ETY) N:o 1059/69 soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen Turkista peräisin olevien tavaroiden yhteisöön tuonnissa sovellettavista erityisistä säännöksistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 429/73 kumoamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Unionin lainsäädännön avoimuuden lisääminen on olennainen osa parempaa lainsäädäntöstrategiaa, jota unionin toimielimet soveltavat. Sen vuoksi on aiheellista poistaa voimassa olevasta lainsäädännöstä säädökset, joilla ei ole enää todellista vaikutusta. |
| --- | --- |

(1)

Unionin lainsäädännön avoimuuden lisääminen on olennainen osa parempaa lainsäädäntöstrategiaa, jota unionin toimielimet soveltavat. Sen vuoksi on aiheellista poistaa voimassa olevasta lainsäädännöstä säädökset, joilla ei ole enää todellista vaikutusta.

| (2) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 429/73 (2) hyväksymisen tarkoituksena oli määrittää tuontitullien alennettu kiinteä maksuosa, joka kannetaan Turkista peräisin olevien jalostettujen maataloustuotteiden tuonnista, joka tapahtuu 23 päivänä marraskuuta 1970 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Turkin välisen assosiointisopimuksen lisäpöytäkirjan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 429/73 (2) hyväksymisen tarkoituksena oli määrittää tuontitullien alennettu kiinteä maksuosa, joka kannetaan Turkista peräisin olevien jalostettujen maataloustuotteiden tuonnista, joka tapahtuu 23 päivänä marraskuuta 1970 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Turkin välisen assosiointisopimuksen lisäpöytäkirjan mukaisesti.

| (3) | Tulliliiton viimeisen vaiheen aloittamisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 tehdyssä EY–Turkki-assosiointineuvoston päätöksessä N:o 1/95 (3) vahvistetaan säännöt Turkista peräisin olevia ja Euroopan unioniin tuotuja jalostettuja maataloustuotteita koskevien tullien määrittämiseksi. Asetus (ETY) N:o 429/73 on näin ollen vanhentunut. |
| --- | --- |

(3)

Tulliliiton viimeisen vaiheen aloittamisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 tehdyssä EY–Turkki-assosiointineuvoston päätöksessä N:o 1/95 (3) vahvistetaan säännöt Turkista peräisin olevia ja Euroopan unioniin tuotuja jalostettuja maataloustuotteita koskevien tullien määrittämiseksi. Asetus (ETY) N:o 429/73 on näin ollen vanhentunut.

| (4) | Asetus (ETY) N:o 429/73 olisi siksi oikeusvarmuuden ja selkeyden vuoksi kumottava, |
| --- | --- |

(4)

Asetus (ETY) N:o 429/73 olisi siksi oikeusvarmuuden ja selkeyden vuoksi kumottava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Kumotaan asetus (ETY) N:o 429/73.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun säädöksen kumoaminen ei vaikuta

| a) | 1 kohdassa tarkoitetun säädöksen perusteella annettujen unionin säädösten voimassaoloon; eikä |
| --- | --- |

a)

1 kohdassa tarkoitetun säädöksen perusteella annettujen unionin säädösten voimassaoloon; eikä

| b) | 1 kohdassa tarkoitetulla säädöksellä muihin unionin säädöksiin, joita ei kumota tällä asetuksella, tehtyjen muutosten voimassaoloon. |
| --- | --- |

b)

1 kohdassa tarkoitetulla säädöksellä muihin unionin säädöksiin, joita ei kumota tällä asetuksella, tehtyjen muutosten voimassaoloon.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 16 päivänä marraskuuta 2011.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

J. BUZEK

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

W. SZCZUKA

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 13. syyskuuta 2011 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 20. lokakuuta 2011.

1

(2)  EYVL L 59, 5.3.1973, s. 85.

2

(3)  EYVL L 35, 13.2.1996, s. 1.

3

---

| 8.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 326/18 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 326/18

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1229/2011,

annettu 16 päivänä marraskuuta 2011,

eräiden yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevien vanhentuneiden neuvoston säädösten kumoamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 42 artiklan ensimmäisen kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon vuoden 1979 liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 60 artiklan, 61 artiklan 5 kohdan ja 72 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon vuoden 1985 liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 234 artiklan 3 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä sekä vuoden 1985 liittymisasiakirjan 234 artiklan 3 kohdassa määrättyä vaatimusta neuvoston yksimielisyydestä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Unionin lainsäädännön avoimuuden lisääminen on olennainen osa parempaa lainsäädäntöstrategiaa, jota unionin toimielimet soveltavat. Sen vuoksi on aiheellista poistaa voimassa olevasta lainsäädännöstä säädökset, joilla ei ole enää todellista vaikutusta. |
| --- | --- |

(1)

Unionin lainsäädännön avoimuuden lisääminen on olennainen osa parempaa lainsäädäntöstrategiaa, jota unionin toimielimet soveltavat. Sen vuoksi on aiheellista poistaa voimassa olevasta lainsäädännöstä säädökset, joilla ei ole enää todellista vaikutusta.

| (2) | Monet yhteisen maatalouspolitiikan alaan liittyvät asetukset ovat vanhentuneet, vaikka ne muodollisesti ovat vielä voimassa. |
| --- | --- |

(2)

Monet yhteisen maatalouspolitiikan alaan liittyvät asetukset ovat vanhentuneet, vaikka ne muodollisesti ovat vielä voimassa.

| (3) | Elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanosta aiheutuvien menojen yhteisörahoituksesta 17 päivänä lokakuuta 1969 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2052/69 (3) oikeusvaikutus on lakannut, koska sen sisältö on otettu huomioon myöhemmissä säädöksissä. |
| --- | --- |

(3)

Elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanosta aiheutuvien menojen yhteisörahoituksesta 17 päivänä lokakuuta 1969 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2052/69 (3) oikeusvaikutus on lakannut, koska sen sisältö on otettu huomioon myöhemmissä säädöksissä.

| (4) | Tietyistä raakatupakka-alan interventiota koskevista yleisistä säännöistä 20 päivänä heinäkuuta 1970 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1467/70 (4) oikeusvaikutus on lakannut tupakka-alalla vuodesta 1992 lähtien toteutettujen myöhempien uudistusten seurauksena. |
| --- | --- |

(4)

Tietyistä raakatupakka-alan interventiota koskevista yleisistä säännöistä 20 päivänä heinäkuuta 1970 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1467/70 (4) oikeusvaikutus on lakannut tupakka-alalla vuodesta 1992 lähtien toteutettujen myöhempien uudistusten seurauksena.

| (5) | Yksittäisten jäsenvaltioiden kolmansista maista peräisin olevien elävien puiden ja muiden kasvien, sipulien, juurien ja niiden kaltaisten tuotteiden, leikkokukkien ja leikkovihreän tuontiin soveltaman kohtelun yhdenmukaistamisesta 16 päivänä joulukuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3279/75 (5) oikeusvaikutus on lakannut, koska sen sisältö on otettu huomioon myöhemmissä säädöksissä. |
| --- | --- |

(5)

Yksittäisten jäsenvaltioiden kolmansista maista peräisin olevien elävien puiden ja muiden kasvien, sipulien, juurien ja niiden kaltaisten tuotteiden, leikkokukkien ja leikkovihreän tuontiin soveltaman kohtelun yhdenmukaistamisesta 16 päivänä joulukuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3279/75 (5) oikeusvaikutus on lakannut, koska sen sisältö on otettu huomioon myöhemmissä säädöksissä.

| (6) | Maidon ja maitotuotteiden kaupan pitämisestä luopumista ja lypsykarjan tuotannon muuttamista koskevasta palkkiojärjestelmästä 17 päivänä toukokuuta 1977 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1078/77 (6) otettiin käyttöön toimenpiteitä, joita sovellettiin vuoteen 1981 saakka, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(6)

Maidon ja maitotuotteiden kaupan pitämisestä luopumista ja lypsykarjan tuotannon muuttamista koskevasta palkkiojärjestelmästä 17 päivänä toukokuuta 1977 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1078/77 (6) otettiin käyttöön toimenpiteitä, joita sovellettiin vuoteen 1981 saakka, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut.

| (7) | Yleisistä säännöistä risiininsiemeniä koskevien erityistoimenpiteiden yhteydessä 25 päivänä heinäkuuta 1978 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1853/78 (7) otettiin käyttöön risiininsiemeniä koskevista erityistoimenpiteistä 19 päivänä joulukuuta 1977 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2874/77 (8) soveltamista koskevia toimenpiteitä, joiden voimassaolo päättyi 30 päivänä syyskuuta 1984, minkä vuoksi asetuksen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(7)

Yleisistä säännöistä risiininsiemeniä koskevien erityistoimenpiteiden yhteydessä 25 päivänä heinäkuuta 1978 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1853/78 (7) otettiin käyttöön risiininsiemeniä koskevista erityistoimenpiteistä 19 päivänä joulukuuta 1977 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2874/77 (8) soveltamista koskevia toimenpiteitä, joiden voimassaolo päättyi 30 päivänä syyskuuta 1984, minkä vuoksi asetuksen oikeusvaikutus on lakannut.

| (8) | Oliiviöljyn markkinointivuoden 1977/78 jatkamisesta, tätä alaa koskevien erityistoimenpiteiden vahvistamisesta ja asetuksen (ETY) N:o 878//77 muuttamisesta maatalousalalla sovellettavien muuntokurssien osalta 31 päivänä lokakuuta 1978 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2580/78 (9) kattoi ainoastaan markkinointivuodet 1977/78 ja 1978/79, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(8)

Oliiviöljyn markkinointivuoden 1977/78 jatkamisesta, tätä alaa koskevien erityistoimenpiteiden vahvistamisesta ja asetuksen (ETY) N:o 878//77 muuttamisesta maatalousalalla sovellettavien muuntokurssien osalta 31 päivänä lokakuuta 1978 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2580/78 (9) kattoi ainoastaan markkinointivuodet 1977/78 ja 1978/79, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut.

| (9) | Vilja-alan liittymistasoitusmääriä koskevan järjestelmän yleisistä säännöistä 1 päivänä tammikuuta 1981 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 1/81 (10) oli tarkoitus soveltaa Kreikan Euroopan yhteisöihin liittymistä seuranneen siirtymäkauden aikana, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(9)

Vilja-alan liittymistasoitusmääriä koskevan järjestelmän yleisistä säännöistä 1 päivänä tammikuuta 1981 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 1/81 (10) oli tarkoitus soveltaa Kreikan Euroopan yhteisöihin liittymistä seuranneen siirtymäkauden aikana, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut.

| (10) | Maidontuotannon investointitukien rajoittamisesta 30 päivänä kesäkuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1946/81 (11) oikeusvaikutus on lakannut, koska sen sisältö on otettu huomioon myöhemmissä säädöksissä. |
| --- | --- |

(10)

Maidontuotannon investointitukien rajoittamisesta 30 päivänä kesäkuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1946/81 (11) oikeusvaikutus on lakannut, koska sen sisältö on otettu huomioon myöhemmissä säädöksissä.

| (11) | Voin kulutustuen myöntämisestä Tanskassa, Kreikassa, Italiassa ja Luxemburgissa 9 päivänä marraskuuta 1982 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2989/82 (12) käyttöön otettuja toimenpiteitä sovellettiin ainoastaan väliaikaisesti, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(11)

Voin kulutustuen myöntämisestä Tanskassa, Kreikassa, Italiassa ja Luxemburgissa 9 päivänä marraskuuta 1982 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2989/82 (12) käyttöön otettuja toimenpiteitä sovellettiin ainoastaan väliaikaisesti, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut.

| (12) | Väkeviin viineihin sovellettavan liittymistasoitusmäärän poistamisesta 26 päivänä lokakuuta 1983 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 3033/83 (13) oli tarkoitus soveltaa Kreikan yhteisöihin liittymistä seuranneen siirtymäkauden aikana, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(12)

Väkeviin viineihin sovellettavan liittymistasoitusmäärän poistamisesta 26 päivänä lokakuuta 1983 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 3033/83 (13) oli tarkoitus soveltaa Kreikan yhteisöihin liittymistä seuranneen siirtymäkauden aikana, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut.

| (13) | Maidontuotantoalan investointitukien lakkauttamisesta 1 päivänä maaliskuuta 1984 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 564/84 (14) kattoi ainoastaan vuoden 1984, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(13)

Maidontuotantoalan investointitukien lakkauttamisesta 1 päivänä maaliskuuta 1984 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 564/84 (14) kattoi ainoastaan vuoden 1984, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut.

| (14) | Vuoden 1986 sadosta humalantuottajille myönnettävän tuen määrästä ja tiettyjä tuotantoalueita koskevista erityistoimenpiteistä 22 päivänä syyskuuta 1987 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2997/87 (15) käyttöön otettua erityistoimenpidettä sovellettiin vuoteen 1995, minkä vuoksi asetuksen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 1986 sadosta humalantuottajille myönnettävän tuen määrästä ja tiettyjä tuotantoalueita koskevista erityistoimenpiteistä 22 päivänä syyskuuta 1987 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2997/87 (15) käyttöön otettua erityistoimenpidettä sovellettiin vuoteen 1995, minkä vuoksi asetuksen oikeusvaikutus on lakannut.

| (15) | Viinikaupan yhteisestä järjestämisestä annetun asetuksen (ETY) N:o 822/87 muuttamisesta 24 päivänä toukokuuta 1988 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1441/88 (16) neuvostolle annettiin toimivalta mukauttaa tiettyjä Portugalin Euroopan yhteisöihin liittymisen vuoksi käyttöönotettuja siirtymäsäännöksiä, minkä vuoksi asetuksen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(15)

Viinikaupan yhteisestä järjestämisestä annetun asetuksen (ETY) N:o 822/87 muuttamisesta 24 päivänä toukokuuta 1988 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1441/88 (16) neuvostolle annettiin toimivalta mukauttaa tiettyjä Portugalin Euroopan yhteisöihin liittymisen vuoksi käyttöönotettuja siirtymäsäännöksiä, minkä vuoksi asetuksen oikeusvaikutus on lakannut.

| (16) | Rasva-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen N:o 136/66/ETY muuttamisesta 13 päivänä kesäkuuta 1991 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1720/91 (17) otettiin käyttöön useita rasva-alan yhteistä markkinajärjestelyä koskevia poikkeustoimenpiteitä, joita sovellettiin enintään 30 päivään kesäkuuta 1992, minkä vuoksi asetuksen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(16)

Rasva-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen N:o 136/66/ETY muuttamisesta 13 päivänä kesäkuuta 1991 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1720/91 (17) otettiin käyttöön useita rasva-alan yhteistä markkinajärjestelyä koskevia poikkeustoimenpiteitä, joita sovellettiin enintään 30 päivään kesäkuuta 1992, minkä vuoksi asetuksen oikeusvaikutus on lakannut.

| (17) | Yhteisön korvauksen, joka annetaan Portugalissa maitotuotannosta luopumisesta lopullisesti, vahvistamisesta 17 päivänä maaliskuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 740/93 (18) otettiin käyttöön erityistoimenpide, jota oli tarkoitus soveltaa vuoteen 1996, minkä vuoksi asetuksen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(17)

Yhteisön korvauksen, joka annetaan Portugalissa maitotuotannosta luopumisesta lopullisesti, vahvistamisesta 17 päivänä maaliskuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 740/93 (18) otettiin käyttöön erityistoimenpide, jota oli tarkoitus soveltaa vuoteen 1996, minkä vuoksi asetuksen oikeusvaikutus on lakannut.

| (18) | Oliiviöljyn yhteisen interventiohinnan soveltamisesta Portugalissa 17 päivänä maaliskuuta 1993 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 741/93 (19) oli tarkoitus soveltaa Portugalin Euroopan yhteisöihin liittymistä seuranneen siirtymäkauden aikana, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(18)

Oliiviöljyn yhteisen interventiohinnan soveltamisesta Portugalissa 17 päivänä maaliskuuta 1993 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 741/93 (19) oli tarkoitus soveltaa Portugalin Euroopan yhteisöihin liittymistä seuranneen siirtymäkauden aikana, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut.

| (19) | Yleisistä säännöistä muiden tuotteiden kuin hedelmien ja vihannesten Portugaliin toimittamista koskevan täydentävän järjestelmän soveltamisesta 17 päivänä maaliskuuta 1993 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 744/93 (20) koski muiden tuotteiden kuin hedelmien ja vihannesten toimituksiin Espanjaan sovellettavan täydentävän kaupan järjestelmän yleisistä soveltamissäännöistä 28 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3817/92 (21) sovellettavuutta Portugaliin; viimeksi mainittu asetus on sittemmin kumottu, minkä vuoksi ensiksi mainitun asetuksen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(19)

Yleisistä säännöistä muiden tuotteiden kuin hedelmien ja vihannesten Portugaliin toimittamista koskevan täydentävän järjestelmän soveltamisesta 17 päivänä maaliskuuta 1993 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 744/93 (20) koski muiden tuotteiden kuin hedelmien ja vihannesten toimituksiin Espanjaan sovellettavan täydentävän kaupan järjestelmän yleisistä soveltamissäännöistä 28 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3817/92 (21) sovellettavuutta Portugaliin; viimeksi mainittu asetus on sittemmin kumottu, minkä vuoksi ensiksi mainitun asetuksen oikeusvaikutus on lakannut.

| (20) | Tuottajien tuloihin tai naudanliha-alaan kohdistuvaa suoraa tukea koskevista lisätoimenpiteistä 17 päivänä joulukuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2443/96 (22) kattoi ainoastaan vuoden 1997, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(20)

Tuottajien tuloihin tai naudanliha-alaan kohdistuvaa suoraa tukea koskevista lisätoimenpiteistä 17 päivänä joulukuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2443/96 (22) kattoi ainoastaan vuoden 1997, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut.

| (21) | Omenoiden, päärynöiden, persikoiden ja nektariinien yhteisön tuotannon tervehdyttämisestä 30 päivänä lokakuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2200/97 (23) otettiin käyttöön erityispalkkio markkinointivuodeksi 1997/1998, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(21)

Omenoiden, päärynöiden, persikoiden ja nektariinien yhteisön tuotannon tervehdyttämisestä 30 päivänä lokakuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2200/97 (23) otettiin käyttöön erityispalkkio markkinointivuodeksi 1997/1998, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut.

| (22) | Tietyille ammattinsa harjoittamisesta tilapäisesti estyneille maidon tai maitotuotteiden tuottajille esitettävästä korvaustarjouksesta 22 päivänä lokakuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2330/98 (24) koski ainoastaan väliaikaista erityistoimenpidettä, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(22)

Tietyille ammattinsa harjoittamisesta tilapäisesti estyneille maidon tai maitotuotteiden tuottajille esitettävästä korvaustarjouksesta 22 päivänä lokakuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2330/98 (24) koski ainoastaan väliaikaista erityistoimenpidettä, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut.

| (23) | Siirtymätoimenpiteistä euron käyttöönottamiseksi yhteisessä maatalouspolitiikassa 15 päivänä joulukuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2800/98 (25) säädettiin ainoastaan siirtymätoimenpiteistä, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(23)

Siirtymätoimenpiteistä euron käyttöönottamiseksi yhteisessä maatalouspolitiikassa 15 päivänä joulukuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2800/98 (25) säädettiin ainoastaan siirtymätoimenpiteistä, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut.

| (24) | Maataloustuotteiden toimittamista Venäjän federaatiolle koskevasta ohjelmasta 17 päivänä joulukuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2802/98 (26) säädettiin yksittäisestä kertaluonteisesta toimenpiteestä, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(24)

Maataloustuotteiden toimittamista Venäjän federaatiolle koskevasta ohjelmasta 17 päivänä joulukuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2802/98 (26) säädettiin yksittäisestä kertaluonteisesta toimenpiteestä, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut.

| (25) | Asetuksen (ETY) N:o 2075/92 muuttamisesta ja tupakanlehtien jäsenvaltiokohtaisten palkkioiden ja takuukynnysten vahvistamisesta lajikeryhmittäin satovuosien 1999, 2000 ja 2001 osalta 22 päivänä maaliskuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 660/1999 (27) kattoi ainoastaan satovuodet 1999, 2000 ja 2001, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(25)

Asetuksen (ETY) N:o 2075/92 muuttamisesta ja tupakanlehtien jäsenvaltiokohtaisten palkkioiden ja takuukynnysten vahvistamisesta lajikeryhmittäin satovuosien 1999, 2000 ja 2001 osalta 22 päivänä maaliskuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 660/1999 (27) kattoi ainoastaan satovuodet 1999, 2000 ja 2001, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut.

| (26) | Tupakanlehtien jäsenvaltiokohtaisten palkkioiden ja takuukynnysten vahvistamisesta lajikeryhmittäin satovuosiksi 2002, 2003 ja 2004 sekä asetuksen (ETY) N:o 2075/92 muuttamisesta 25 päivänä maaliskuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 546/2002 (28) kattoi ainoastaan satovuodet 2002, 2003, 2004 ja 2005, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(26)

Tupakanlehtien jäsenvaltiokohtaisten palkkioiden ja takuukynnysten vahvistamisesta lajikeryhmittäin satovuosiksi 2002, 2003 ja 2004 sekä asetuksen (ETY) N:o 2075/92 muuttamisesta 25 päivänä maaliskuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 546/2002 (28) kattoi ainoastaan satovuodet 2002, 2003, 2004 ja 2005, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut.

| (27) | Eräiden Argentiinasta tuotavien sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettujen viinien, joiden viininvalmistusmenetelmistä ei säädetä asetuksessa (EY) N:o 1493/1999, tarjoamisen ja toimittamisen sallimisesta 17 päivänä maaliskuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 527/2003 (29) otettiin käyttöön ainoastaan 31 päivään joulukuuta 2008 sovellettava poikkeus, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(27)

Eräiden Argentiinasta tuotavien sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettujen viinien, joiden viininvalmistusmenetelmistä ei säädetä asetuksessa (EY) N:o 1493/1999, tarjoamisen ja toimittamisen sallimisesta 17 päivänä maaliskuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 527/2003 (29) otettiin käyttöön ainoastaan 31 päivään joulukuuta 2008 sovellettava poikkeus, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut.

| (28) | Oikeusvarmuuden ja selkeyden vuoksi kyseiset vanhentuneet asetukset olisi kumottava, |
| --- | --- |

(28)

Oikeusvarmuuden ja selkeyden vuoksi kyseiset vanhentuneet asetukset olisi kumottava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Kumotaan asetukset (ETY) N:o 2052/69, (ETY) N:o 1467/70, (ETY) N:o 3279/75, (ETY) N:o 1078/77, (ETY) N:o 1853/78, (ETY) N:o 2580/78, (ETY) N:o 1/81, (ETY) N:o 1946/81, (ETY) N:o 2989/82, (ETY) N:o 3033/83, (ETY) N:o 564/84, (ETY) N:o 2997/87, (ETY) N:o 1441/88, (ETY) N:o 1720/91, (ETY) N:o 740/93, (ETY) N:o 741/93, (ETY) N:o 744/93, (EY) N:o 2443/96, (EY) N:o 2200/97, (EY) N:o 2330/98, (EY) N:o 2800/98, (EY) N:o 2802/98, (EY) N:o 660/1999, (EY) N:o 546/2002 ja (EY) N:o 527/2003.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen säädösten kumoaminen ei vaikuta

| a) | 1 kohdassa tarkoitettujen säädösten perusteella annettujen unionin säädösten voimassaoloon; eikä |
| --- | --- |

a)

1 kohdassa tarkoitettujen säädösten perusteella annettujen unionin säädösten voimassaoloon; eikä

| b) | 1 kohdassa tarkoitetuilla säädöksillä muihin unionin säädöksiin, joita ei kumota tällä asetuksella, tehtyjen muutosten voimassaoloon. |
| --- | --- |

b)

1 kohdassa tarkoitetuilla säädöksillä muihin unionin säädöksiin, joita ei kumota tällä asetuksella, tehtyjen muutosten voimassaoloon.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa,16 päivänä marraskuuta 2011.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

J. BUZEK

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

W. SZCZUKA

---

(1)  EUVL C 107, 6.4.2011, s. 72.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 13. syyskuuta 2011 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 20. lokakuuta 2011.

2

(3)  EYVL L 263, 21.10.1969, s. 6.

3

(4)  EYVL L 164, 27.7.1970, s. 32.

4

(5)  EYVL L 326, 18.12.1975, s. 1.

5

(6)  EYVL L 131, 26.5.1977, s. 1.

6

(7)  EYVL L 212, 2.8.1978, s. 1.

7

(8)  EYVL L 332, 24.12.1977, s. 1.

8

(9)  EYVL L 309, 1.11.1978, s. 13.

9

(10)  EYVL L 1, 1.1.1981, s. 1.

10

(11)  EYVL L 197, 20.7.1981, s. 32.

11

(12)  EYVL L 314, 10.11.1982, s. 25.

12

(13)  EYVL L 297, 29.10.1983, s. 1.

13

(14)  EYVL L 61, 2.3.1984, s. 34.

14

(15)  EYVL L 284, 7.10.1987, s. 19.

15

(16)  EYVL L 132, 28.5.1988, s. 1.

16

(17)  EYVL L 162, 26.6.1991, s. 27.

17

(18)  EYVL L 77, 31.3.1993, s. 5.

18

(19)  EYVL L 77, 31.3.1993, s. 7.

19

(20)  EYVL L 77, 31.3.1993, s. 11.

20

(21)  EYVL L 387, 31.12.1992, s. 12.

21

(22)  EYVL L 333, 21.12.1996, s. 2.

22

(23)  EYVL L 303, 6.11.1997, s. 3.

23

(24)  EYVL L 291, 30.10.1998, s. 4.

24

(25)  EYVL L 349, 24.12.1998, s. 8.

25

(26)  EYVL L 349, 24.12.1998, s. 12.

26

(27)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 10.

27

(28)  EYVL L 84, 28.3.2002, s. 4.

28

(29)  EUVL L 78, 25.3.2003, s. 1.

29

---

| 8.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 326/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 326/21

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1230/2011,

annettu 16 päivänä marraskuuta 2011,

eräiden yhteisen kauppapolitiikan alaan kuuluvien vanhentuneiden neuvoston säädösten kumoamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Unionin lainsäädännön avoimuuden lisääminen on olennainen osa parempaa lainsäädäntöstrategiaa, jota unionin toimielimet soveltavat. Sen vuoksi on aiheellista poistaa voimassa olevasta lainsäädännöstä säädökset, joilla ei ole enää todellista vaikutusta. |
| --- | --- |

(1)

Unionin lainsäädännön avoimuuden lisääminen on olennainen osa parempaa lainsäädäntöstrategiaa, jota unionin toimielimet soveltavat. Sen vuoksi on aiheellista poistaa voimassa olevasta lainsäädännöstä säädökset, joilla ei ole enää todellista vaikutusta.

| (2) | Monet yhteisen kauppapolitiikan alaan liittyvät säädökset ovat vanhentuneet, vaikka ne muodollisesti ovat vielä voimassa. |
| --- | --- |

(2)

Monet yhteisen kauppapolitiikan alaan liittyvät säädökset ovat vanhentuneet, vaikka ne muodollisesti ovat vielä voimassa.

| (3) | Tiettyihin käyttötarkoituksiin tarkoitettujen makeiden bataattien ja maniokkitärkkelyksen tuonnissa sovellettavasta järjestelmästä 16 päivänä toukokuuta 1988 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1471/88 (2) oikeusvaikutus on lakannut, koska sen sisältö on otettu huomioon myöhemmissä säädöksissä. |
| --- | --- |

(3)

Tiettyihin käyttötarkoituksiin tarkoitettujen makeiden bataattien ja maniokkitärkkelyksen tuonnissa sovellettavasta järjestelmästä 16 päivänä toukokuuta 1988 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1471/88 (2) oikeusvaikutus on lakannut, koska sen sisältö on otettu huomioon myöhemmissä säädöksissä.

| (4) | Färsaarilta peräisin ja lähtöisin olevien, vähittäismyyntipakkauksiin pakattujen CN-koodiin 2309 10 11 kuuluvien koiran- ja kissanruokien sekä CN-koodiin ex 2309 90 41 kuuluvien kalanruokien vuosittaisen yhteisön tariffikiintiön avaamisesta 25 päivänä helmikuuta 1992 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 478/92 (3) avattiin tariffikiintiö vuodeksi 1992, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(4)

Färsaarilta peräisin ja lähtöisin olevien, vähittäismyyntipakkauksiin pakattujen CN-koodiin 2309 10 11 kuuluvien koiran- ja kissanruokien sekä CN-koodiin ex 2309 90 41 kuuluvien kalanruokien vuosittaisen yhteisön tariffikiintiön avaamisesta 25 päivänä helmikuuta 1992 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 478/92 (3) avattiin tariffikiintiö vuodeksi 1992, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut.

| (5) | Bosnia-Hertsegovinasta, Kroatiasta, Sloveniasta, Montenegrosta, Serbiasta ja entisestä Jugoslavian liittotasavallan Makedoniasta peräisin olevien lampaan- ja vuohenlihatuotteiden yhteisöön tuontiin sovellettavasta järjestelmästä 26 päivänä lokakuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3125/92 (4) koski väliaikaista tilannetta, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(5)

Bosnia-Hertsegovinasta, Kroatiasta, Sloveniasta, Montenegrosta, Serbiasta ja entisestä Jugoslavian liittotasavallan Makedoniasta peräisin olevien lampaan- ja vuohenlihatuotteiden yhteisöön tuontiin sovellettavasta järjestelmästä 26 päivänä lokakuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3125/92 (4) koski väliaikaista tilannetta, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut.

| (6) | Egyptistä peräisin olevan ja sieltä yhteisön alueelle tulevan riisin tuonnista 28 päivänä lokakuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2184/96 (5) oli tarkoitus panna täytäntöön sellaiseen kansainväliseen sopimukseen perustuvat tullialennukset, joka korvattiin myöhemmin Egyptin kanssa 28 päivänä lokakuuta 2009 tehdyllä ja 1 päivänä kesäkuuta 2010 voimaan tulleella sopimuksella, minkä vuoksi asetuksen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(6)

Egyptistä peräisin olevan ja sieltä yhteisön alueelle tulevan riisin tuonnista 28 päivänä lokakuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2184/96 (5) oli tarkoitus panna täytäntöön sellaiseen kansainväliseen sopimukseen perustuvat tullialennukset, joka korvattiin myöhemmin Egyptin kanssa 28 päivänä lokakuuta 2009 tehdyllä ja 1 päivänä kesäkuuta 2010 voimaan tulleella sopimuksella, minkä vuoksi asetuksen oikeusvaikutus on lakannut.

| (7) | Euroopan yhteisön ja Israelin valtion välisessä assosiointisopimuksessa ja väliaikaisessa sopimuksessa määrätyn Israelista peräisin olevan ja sieltä tulevan kalkkunanlihan tariffikiintiön avaamisesta 12 päivänä joulukuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2398/96 (6) oikeusvaikutus on lakannut, sillä se perustui vuonna 1995 allekirjoitettuun assosiointisopimukseen, joka korvattiin myöhemmin Israelin kanssa 4 marraskuuta 2009 allekirjoitetulla ja 1 päivänä tammikuuta 2010 voimaan tulleella assosiaatiosopimuksella, jossa määrätään uusista tariffikiintiöistä. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan yhteisön ja Israelin valtion välisessä assosiointisopimuksessa ja väliaikaisessa sopimuksessa määrätyn Israelista peräisin olevan ja sieltä tulevan kalkkunanlihan tariffikiintiön avaamisesta 12 päivänä joulukuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2398/96 (6) oikeusvaikutus on lakannut, sillä se perustui vuonna 1995 allekirjoitettuun assosiointisopimukseen, joka korvattiin myöhemmin Israelin kanssa 4 marraskuuta 2009 allekirjoitetulla ja 1 päivänä tammikuuta 2010 voimaan tulleella assosiaatiosopimuksella, jossa määrätään uusista tariffikiintiöistä.

| (8) | Algeriasta, Marokosta ja Egyptistä peräisin olevien leseiden, lesejauhojen ja tiettyjen viljojen seulomisessa, jauhamisessa tai muussa käsittelyssä syntyneiden muiden jätetuotteiden sekä Marokosta peräisin olevan durumvehnäjauhon tuonnista 29 päivänä heinäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1722/1999 (7) oikeusvaikutus on lakannut, sillä se oli tarkoitettu väliaikaiseksi välineeksi, jota sovellettiin ennen seuraavien assosiaatiosopimusten voimaantuloa: assosiaatiosopimus Algerian kanssa, joka allekirjoitettiin 22 päivänä huhtikuuta 2002 ja tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2005, assosiaatiosopimus Marokon kanssa, joka allekirjoitettiin 26 päivänä helmikuuta 1996 ja tuli voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2000 ja jonka maatalousliitteitä muutettiin vuosina 2003 ja 2005 voimaan tulleilla sopimuksilla, sekä assosiaatiosopimus Egyptin kanssa, joka allekirjoitettiin 28 päivänä lokakuuta 2009 ja tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2010. |
| --- | --- |

(8)

Algeriasta, Marokosta ja Egyptistä peräisin olevien leseiden, lesejauhojen ja tiettyjen viljojen seulomisessa, jauhamisessa tai muussa käsittelyssä syntyneiden muiden jätetuotteiden sekä Marokosta peräisin olevan durumvehnäjauhon tuonnista 29 päivänä heinäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1722/1999 (7) oikeusvaikutus on lakannut, sillä se oli tarkoitettu väliaikaiseksi välineeksi, jota sovellettiin ennen seuraavien assosiaatiosopimusten voimaantuloa: assosiaatiosopimus Algerian kanssa, joka allekirjoitettiin 22 päivänä huhtikuuta 2002 ja tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2005, assosiaatiosopimus Marokon kanssa, joka allekirjoitettiin 26 päivänä helmikuuta 1996 ja tuli voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2000 ja jonka maatalousliitteitä muutettiin vuosina 2003 ja 2005 voimaan tulleilla sopimuksilla, sekä assosiaatiosopimus Egyptin kanssa, joka allekirjoitettiin 28 päivänä lokakuuta 2009 ja tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2010.

| (9) | Tunisiasta peräisin olevan oliiviöljyn tuontia 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2000 väliseksi ajaksi koskevista yleisistä säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 906/98 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 1999 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2798/1999 (8) otettiin käyttöön ainoastaan vuonna 2000 sovellettu toimenpide, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(9)

Tunisiasta peräisin olevan oliiviöljyn tuontia 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2000 väliseksi ajaksi koskevista yleisistä säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 906/98 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 1999 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2798/1999 (8) otettiin käyttöön ainoastaan vuonna 2000 sovellettu toimenpide, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut.

| (10) | Tietyistä yhteisön tariffikiintiöistä vuonna 1995 annettavista myönnytyksistä tietyille jalostetuille maataloustuotteille annetussa asetuksessa (EY) N:o 1416/95 säädettyjen toimenpiteiden uusimisesta vuodeksi 2000 24 päivänä tammikuuta 2000 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 215/2000 (9) kattoi ainoastaan vuoden 2000, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(10)

Tietyistä yhteisön tariffikiintiöistä vuonna 1995 annettavista myönnytyksistä tietyille jalostetuille maataloustuotteille annetussa asetuksessa (EY) N:o 1416/95 säädettyjen toimenpiteiden uusimisesta vuodeksi 2000 24 päivänä tammikuuta 2000 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 215/2000 (9) kattoi ainoastaan vuoden 2000, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut.

| (11) | Euroopan yhteisön ja toisaalta Barbadosin, Belizen, Kongon tasavallan, Fidžin, Guyanan tasavallan, Norsunluurannikon tasavallan, Jamaikan, Kenian tasavallan, Madagaskarin tasavallan, Malawin tasavallan, Mauritiuksen tasavallan, Ugandan tasavallan, Surinamen tasavallan, Saint Kitts ja Nevisin, Swazimaan kuningaskunnan, Tansanian yhdistyneen tasavallan, Trinidadin ja Tobagon tasavallan, Sambian tasavallan ja Zimbabwen tasavallan sekä toisaalta Intian tasavallan välisten ruokosokeriin toimitusjaksoilla 2003/2004 ja 2004/2005 sovellettavia takuuhintoja koskevien sopimusten tekemisestä kirjeenvaihtona 26 päivänä huhtikuuta 2004 tehty neuvoston päätös 2004/910/EY (10) oli luonteeltaan väliaikainen, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(11)

Euroopan yhteisön ja toisaalta Barbadosin, Belizen, Kongon tasavallan, Fidžin, Guyanan tasavallan, Norsunluurannikon tasavallan, Jamaikan, Kenian tasavallan, Madagaskarin tasavallan, Malawin tasavallan, Mauritiuksen tasavallan, Ugandan tasavallan, Surinamen tasavallan, Saint Kitts ja Nevisin, Swazimaan kuningaskunnan, Tansanian yhdistyneen tasavallan, Trinidadin ja Tobagon tasavallan, Sambian tasavallan ja Zimbabwen tasavallan sekä toisaalta Intian tasavallan välisten ruokosokeriin toimitusjaksoilla 2003/2004 ja 2004/2005 sovellettavia takuuhintoja koskevien sopimusten tekemisestä kirjeenvaihtona 26 päivänä huhtikuuta 2004 tehty neuvoston päätös 2004/910/EY (10) oli luonteeltaan väliaikainen, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut.

| (12) | Eräistä yhteisön tariffikiintiöinä Sveitsin valaliitolle annettavista tiettyjä jalostettuja maataloustuotteita koskevista myönnytyksistä 25 päivänä lokakuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1923/2004 (11) otettiin käyttöön 1 päivästä toukokuuta31 päivään joulukuuta 2004 sovellettu toimenpide, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut. |
| --- | --- |

(12)

Eräistä yhteisön tariffikiintiöinä Sveitsin valaliitolle annettavista tiettyjä jalostettuja maataloustuotteita koskevista myönnytyksistä 25 päivänä lokakuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1923/2004 (11) otettiin käyttöön 1 päivästä toukokuuta31 päivään joulukuuta 2004 sovellettu toimenpide, minkä vuoksi sen oikeusvaikutus on lakannut.

| (13) | Yhteisön puolesta kansainvälisessä viljaneuvostossa omaksuttavasta kannasta viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen voimassaolon jatkamiseen 16 päivänä huhtikuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/317/EY (12) oikeusvaikutus on lakannut, sillä sen sisältö on otettu huomioon myöhemmässä säädöksessä. |
| --- | --- |

(13)

Yhteisön puolesta kansainvälisessä viljaneuvostossa omaksuttavasta kannasta viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen voimassaolon jatkamiseen 16 päivänä huhtikuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/317/EY (12) oikeusvaikutus on lakannut, sillä sen sisältö on otettu huomioon myöhemmässä säädöksessä.

| (14) | Monet tiettyjä maita koskevat säädökset ovat vanhentuneet kyseisten maiden liityttyä unioniin. |
| --- | --- |

(14)

Monet tiettyjä maita koskevat säädökset ovat vanhentuneet kyseisten maiden liityttyä unioniin.

| (15) | Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Slovenian tasavallan kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen sekä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slovenian tasavallan Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan tekemisestä 24 päivänä syyskuuta 1998 tehty neuvoston päätös 98/658/EY (13) on vanhentunut Slovenian liityttyä unioniin. |
| --- | --- |

(15)

Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Slovenian tasavallan kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen sekä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slovenian tasavallan Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan tekemisestä 24 päivänä syyskuuta 1998 tehty neuvoston päätös 98/658/EY (13) on vanhentunut Slovenian liityttyä unioniin.

| (16) | Puolasta peräisin olevien tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden tuontia koskevista yksipuolisista siirtymätoimenpiteistä 6 päivänä helmikuuta 2003 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 278/2003 (14) on vanhentunut Puolan liityttyä unioniin. |
| --- | --- |

(16)

Puolasta peräisin olevien tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden tuontia koskevista yksipuolisista siirtymätoimenpiteistä 6 päivänä helmikuuta 2003 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 278/2003 (14) on vanhentunut Puolan liityttyä unioniin.

| (17) | Unkarista peräisin olevien tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden tuontia ja Unkariin suuntautuvaa tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden vientiä koskevista yksipuolisista siirtymätoimenpiteistä 2 päivänä kesäkuuta 2003 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 999/2003 (15) on vanhentunut Unkarin liityttyä unioniin. |
| --- | --- |

(17)

Unkarista peräisin olevien tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden tuontia ja Unkariin suuntautuvaa tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden vientiä koskevista yksipuolisista siirtymätoimenpiteistä 2 päivänä kesäkuuta 2003 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 999/2003 (15) on vanhentunut Unkarin liityttyä unioniin.

| (18) | Virosta peräisin olevien tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden tuontia ja Viroon suuntautuvaa tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden vientiä koskevista yksipuolisista siirtymätoimenpiteistä 2 päivänä kesäkuuta 2003 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1039/2003 (16) on vanhentunut Viron liityttyä unioniin. |
| --- | --- |

(18)

Virosta peräisin olevien tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden tuontia ja Viroon suuntautuvaa tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden vientiä koskevista yksipuolisista siirtymätoimenpiteistä 2 päivänä kesäkuuta 2003 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1039/2003 (16) on vanhentunut Viron liityttyä unioniin.

| (19) | Sloveniasta peräisin olevien tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden tuontia ja Sloveniaan suuntautuvaa tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden vientiä koskevista yksipuolisista siirtymätoimenpiteistä 18 päivänä kesäkuuta 2003 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1086/2003 (17) on vanhentunut Slovenian liityttyä unioniin. |
| --- | --- |

(19)

Sloveniasta peräisin olevien tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden tuontia ja Sloveniaan suuntautuvaa tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden vientiä koskevista yksipuolisista siirtymätoimenpiteistä 18 päivänä kesäkuuta 2003 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1086/2003 (17) on vanhentunut Slovenian liityttyä unioniin.

| (20) | Latviasta peräisin olevien tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden tuontia ja Latviaan suuntautuvaa tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden vientiä koskevista yksipuolisista siirtymätoimenpiteistä 18 päivänä kesäkuuta 2003 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1087/2003 (18) on vanhentunut Latvian liityttyä unioniin. |
| --- | --- |

(20)

Latviasta peräisin olevien tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden tuontia ja Latviaan suuntautuvaa tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden vientiä koskevista yksipuolisista siirtymätoimenpiteistä 18 päivänä kesäkuuta 2003 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1087/2003 (18) on vanhentunut Latvian liityttyä unioniin.

| (21) | Liettuasta peräisin olevien tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden tuontia ja Liettuaan suuntautuvaa tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden vientiä koskevista yksipuolisista siirtymätoimenpiteistä 18 päivänä kesäkuuta 2003 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1088/2003 (19) on vanhentunut Liettuan liityttyä unioniin. |
| --- | --- |

(21)

Liettuasta peräisin olevien tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden tuontia ja Liettuaan suuntautuvaa tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden vientiä koskevista yksipuolisista siirtymätoimenpiteistä 18 päivänä kesäkuuta 2003 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1088/2003 (19) on vanhentunut Liettuan liityttyä unioniin.

| (22) | Slovakian tasavallasta peräisin olevien tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden tuontia ja Slovakian tasavaltaan suuntautuvaa tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden vientiä koskevista yksipuolisista siirtymätoimenpiteistä 18 päivänä kesäkuuta 2003 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1089/2003 (20) on vanhentunut Slovakian liityttyä unioniin. |
| --- | --- |

(22)

Slovakian tasavallasta peräisin olevien tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden tuontia ja Slovakian tasavaltaan suuntautuvaa tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden vientiä koskevista yksipuolisista siirtymätoimenpiteistä 18 päivänä kesäkuuta 2003 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1089/2003 (20) on vanhentunut Slovakian liityttyä unioniin.

| (23) | Tšekin tasavallasta peräisin olevien tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden tuontia ja Tšekin tasavaltaan suuntautuvaa tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden vientiä koskevista yksipuolisista siirtymätoimenpiteistä 18 päivänä kesäkuuta 2003 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1090/2003 (21) on vanhentunut Tšekin liityttyä unioniin. |
| --- | --- |

(23)

Tšekin tasavallasta peräisin olevien tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden tuontia ja Tšekin tasavaltaan suuntautuvaa tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden vientiä koskevista yksipuolisista siirtymätoimenpiteistä 18 päivänä kesäkuuta 2003 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1090/2003 (21) on vanhentunut Tšekin liityttyä unioniin.

| (24) | Oikeusvarmuuden ja selkeyden vuoksi kyseiset vanhentuneet säädökset olisi kumottava, |
| --- | --- |

(24)

Oikeusvarmuuden ja selkeyden vuoksi kyseiset vanhentuneet säädökset olisi kumottava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Kumotaan asetukset (ETY) N:o 1471/88, (ETY) N:o 478/92, (ETY) N:o 3125/92, (EY) N:o 2184/96, (EY) N:o 2398/96, (EY) N:o 1722/1999, (EY) N:o 2798/1999, (EY) N:o 215/2000, (EY) N:o 278/2003, (EY) N:o 999/2003, (EY) N:o 1039/2003, (EY) N:o 1086/2003, (EY) N:o 1087/2003, (EY) N:o 1088/2003, (EY) N:o 1089/2003, (EY) N:o 1090/2003 ja (EY) N:o 1923/2004 sekä päätökset 98/658/EY, 2004/910/EY ja 2007/317/EY.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen säädösten kumoaminen ei vaikuta

| a) | 1 kohdassa tarkoitettujen säädösten perusteella annettujen unionin säädösten voimassaoloon; eikä |
| --- | --- |

a)

1 kohdassa tarkoitettujen säädösten perusteella annettujen unionin säädösten voimassaoloon; eikä

| b) | 1 kohdassa tarkoitetuilla säädöksillä muihin unionin säädöksiin, joita ei kumota tällä asetuksella, tehtyjen muutosten voimassaoloon. |
| --- | --- |

b)

1 kohdassa tarkoitetuilla säädöksillä muihin unionin säädöksiin, joita ei kumota tällä asetuksella, tehtyjen muutosten voimassaoloon.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 16 päivänä marraskuuta 2011.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

J. BUZEK

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

W. SZCZUKA

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 13. syyskuuta 2011 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 20. lokakuuta 2011.

1

(2)  EYVL L 134, 31.5.1988, s. 1.

2

(3)  EYVL L 55, 29.2.1992, s. 2.

3

(4)  EYVL L 313, 30.10.1992, s. 3.

4

(5)  EYVL L 292, 15.11.1996, s. 1.

5

(6)  EYVL L 327, 18.12.1996, s. 7.

6

(7)  EYVL L 203, 3.8.1999, s. 16.

7

(8)  EYVL L 340, 31.12.1999, s. 1.

8

(9)  EYVL L 24, 29.1.2000, s. 9.

9

(10)  EUVL L 391, 31.12.2004, s. 1.

10

(11)  EUVL L 331, 5.11.2004, s. 9.

11

(12)  EUVL L 119, 9.5.2007, s. 30.

12

(13)  EYVL L 314, 24.11.1998, s. 6.

13

(14)  EUVL L 42, 15.2.2003, s. 1.

14

(15)  EUVL L 146, 13.6.2003, s. 10.

15

(16)  EUVL L 151, 19.6.2003, s. 1.

16

(17)  EUVL L 163, 1.7.2003, s. 1.

17

(18)  EUVL L 163, 1.7.2003, s. 19.

18

(19)  EUVL L 163, 1.7.2003, s. 38.

19

(20)  EUVL L 163, 1.7.2003, s. 56.

20

(21)  EUVL L 163, 1.7.2003, s. 73.

21

---

| 8.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 326/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 326/24

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1231/2011,

annettu 16 päivänä marraskuuta 2011,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 378/2007 muuttamisesta yhteisen maatalouspolitiikan mukaisten suorien tukien vapaaehtoista mukauttamista koskevien soveltamissääntöjen osalta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä annetussa asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 säädettyjen suorien tukien vapaaehtoista mukauttamista koskevista säännöistä 27 päivänä maaliskuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 378/2007 (3) annetaan komissiolle valta panna täytäntöön tietyt kyseisen asetuksen säännökset. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä annetussa asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 säädettyjen suorien tukien vapaaehtoista mukauttamista koskevista säännöistä 27 päivänä maaliskuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 378/2007 (3) annetaan komissiolle valta panna täytäntöön tietyt kyseisen asetuksen säännökset.

| (2) | Lissabonin sopimuksen tultua voimaan komissiolle asetuksella (EY) N:o 378/2007 siirretty valta on mukautettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 ja 291 artiklaan. |
| --- | --- |

(2)

Lissabonin sopimuksen tultua voimaan komissiolle asetuksella (EY) N:o 378/2007 siirretty valta on mukautettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 ja 291 artiklaan.

| (3) | Jotta voidaan varmistaa yhtenäiset edellytykset asetuksen (EY) N:o 378/2007 täytäntöönpanemiseksi asianomaisissa jäsenvaltioissa, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voidaan varmistaa yhtenäiset edellytykset asetuksen (EY) N:o 378/2007 täytäntöönpanemiseksi asianomaisissa jäsenvaltioissa, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa.

| (4) | Täytäntöönpanovaltaa, joka liittyy niiden erityissäännösten hyväksymiseen, jotka koskevat vapaaehtoisen mukauttamisen yhdentämistä maaseudun kehittämisohjelmiin ja vapaaehtoisen mukauttamisen varainhoitoa, olisi käytettävä noudattaen yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (4) mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Täytäntöönpanovaltaa, joka liittyy niiden erityissäännösten hyväksymiseen, jotka koskevat vapaaehtoisen mukauttamisen yhdentämistä maaseudun kehittämisohjelmiin ja vapaaehtoisen mukauttamisen varainhoitoa, olisi käytettävä noudattaen yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (4) mukaisesti.

| (5) | Komission olisi vahvistettava vapaaehtoisesta mukauttamisesta johtuvat nettomäärät täytäntöönpanosäädöksillä ja näiden säädösten erityisluonne huomioon ottaen soveltamatta asetusta (EU) N:o 182/2011. |
| --- | --- |

(5)

Komission olisi vahvistettava vapaaehtoisesta mukauttamisesta johtuvat nettomäärät täytäntöönpanosäädöksillä ja näiden säädösten erityisluonne huomioon ottaen soveltamatta asetusta (EU) N:o 182/2011.

| (6) | Asetusta (EY) N:o 378/2007 olisi näin ollen muutettava, |
| --- | --- |

(6)

Asetusta (EY) N:o 378/2007 olisi näin ollen muutettava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 378/2007 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 4 artiklan 1 kohdan johdantolause seuraavasti:
  ”1.   Komissio vahvistaa vapaaehtoisen mukauttamisjärjestelmän soveltamisesta johtuvat nettomäärät täytäntöönpanosäädöksillä soveltamatta 6 a artiklaa:” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 4 artiklan 1 kohdan johdantolause seuraavasti:

”1.   Komissio vahvistaa vapaaehtoisen mukauttamisjärjestelmän soveltamisesta johtuvat nettomäärät täytäntöönpanosäädöksillä soveltamatta 6 a artiklaa:”

| 2) | Korvataan 6 artikla seuraavasti:
  ”6 artikla
  1.   Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä säännökset, jotka koskevat vapaaehtoisen mukauttamisen yhdentämistä maaseudun kehittämisohjelmiin. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 6 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
  2.   Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä säännökset, jotka koskevat vapaaehtoisen mukauttamisen varainhoitoa. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 6 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 6 artikla seuraavasti:

”6 artikla

1.   Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä säännökset, jotka koskevat vapaaehtoisen mukauttamisen yhdentämistä maaseudun kehittämisohjelmiin. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 6 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

2.   Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä säännökset, jotka koskevat vapaaehtoisen mukauttamisen varainhoitoa. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 6 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”

| 3) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”6 a artikla
  1.   Komissiota avustaa asetuksella (EY) N:o 1698/2005 perustettu maaseudun kehittämiskomitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 (5) tarkoitettu komitea.
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
  2.   Komissiota avustaa asetuksella (EY) N:o 1290/2005 perustettu maatalousrahastojen komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. |
| --- | --- |

3)

Lisätään artikla seuraavasti:

”6 a artikla

1.   Komissiota avustaa asetuksella (EY) N:o 1698/2005 perustettu maaseudun kehittämiskomitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 (5) tarkoitettu komitea.

Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

2.   Komissiota avustaa asetuksella (EY) N:o 1290/2005 perustettu maatalousrahastojen komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 16 päivänä marraskuuta 2011.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

J. BUZEK

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

W. SZCZUKA

---

(1)  EUVL C 132, 3.5.2011, s. 87.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 13. syyskuuta 2011 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 20. lokakuuta 2011.

2

(3)  EUVL L 95, 5.4.2007, s. 1.

3

(4)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).”

5

---

| 8.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 326/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 326/26

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1232/2011,

annettu 16 päivänä marraskuuta 2011,

kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 428/2009 muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 (uudelleenlaadittu) (2) edellytetään, että kaksikäyttötuotteita (ohjelmistot ja teknologia mukaan lukien) valvotaan tehokkaasti silloin, kun niitä viedään unionista tai kuljetetaan unionin kautta tai kun niitä toimittaa kolmanteen maahan sellaisen välittäjän välityspalvelu, jonka asuinpaikka on unionissa tai joka on sijoittautunut unioniin. |
| --- | --- |

(1)

Kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 (uudelleenlaadittu) (2) edellytetään, että kaksikäyttötuotteita (ohjelmistot ja teknologia mukaan lukien) valvotaan tehokkaasti silloin, kun niitä viedään unionista tai kuljetetaan unionin kautta tai kun niitä toimittaa kolmanteen maahan sellaisen välittäjän välityspalvelu, jonka asuinpaikka on unionissa tai joka on sijoittautunut unioniin.

| (2) | On suotavaa, että valvonta toteutetaan yhtenäisesti ja johdonmukaisesti kaikkialla unionissa, jotta unionin viejien välille ei synny epätervettä kilpailua ja jotta voidaan yhdenmukaistaa unionin yleisten vientilupien soveltamisala ja niiden käyttöehdot unionin viejien osalta ja jotta varmistetaan unionin turvavalvonnan tehokkuus. |
| --- | --- |

(2)

On suotavaa, että valvonta toteutetaan yhtenäisesti ja johdonmukaisesti kaikkialla unionissa, jotta unionin viejien välille ei synny epätervettä kilpailua ja jotta voidaan yhdenmukaistaa unionin yleisten vientilupien soveltamisala ja niiden käyttöehdot unionin viejien osalta ja jotta varmistetaan unionin turvavalvonnan tehokkuus.

| (3) | Komissio esitti 18 päivänä joulukuuta 2006 antamassaan tiedonannossa uusien unionin yleisten vientilupien käyttöön ottamista, jotta voidaan parantaa tuotannonalan kilpailukykyä ja luoda tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille unionin viejille tiettyjen erityisten kaksikäyttötuotteiden viennissä tiettyihin erityisiin määräpaikkoihin sekä varmistaa samalla korkea turvallisuustaso ja kansainvälisten velvoitteiden täysimääräinen noudattaminen. |
| --- | --- |

(3)

Komissio esitti 18 päivänä joulukuuta 2006 antamassaan tiedonannossa uusien unionin yleisten vientilupien käyttöön ottamista, jotta voidaan parantaa tuotannonalan kilpailukykyä ja luoda tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille unionin viejille tiettyjen erityisten kaksikäyttötuotteiden viennissä tiettyihin erityisiin määräpaikkoihin sekä varmistaa samalla korkea turvallisuustaso ja kansainvälisten velvoitteiden täysimääräinen noudattaminen.

| (4) | Asetuksella (EY) N:o 428/2009 kumottiin kaksikäyttötuotteiden ja -teknologian vientiä koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 22 päivänä kesäkuuta 2000 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1334/2000 (3)27 päivästä elokuuta 2009. Asetuksen (EY) N:o 1334/2000 asiaa koskevia säännöksiä sovelletaan kuitenkin edelleen ennen mainittua päivää tehtyihin vientilupahakemuksiin. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksella (EY) N:o 428/2009 kumottiin kaksikäyttötuotteiden ja -teknologian vientiä koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 22 päivänä kesäkuuta 2000 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1334/2000 (3)27 päivästä elokuuta 2009. Asetuksen (EY) N:o 1334/2000 asiaa koskevia säännöksiä sovelletaan kuitenkin edelleen ennen mainittua päivää tehtyihin vientilupahakemuksiin.

| (5) | Jotta voidaan ottaa käyttöön tiettyjen erityisten kaksikäyttötuotteiden vientiä tiettyihin erityisiin määräpaikkoihin koskevat uudet unionin yleiset vientiluvat, asetuksen (EY) N:o 428/2009 asiaan liittyviä säännöksiä on tarpeen muuttaa lisäämällä mainittuun asetukseen uusia liitteitä. |
| --- | --- |

(5)

Jotta voidaan ottaa käyttöön tiettyjen erityisten kaksikäyttötuotteiden vientiä tiettyihin erityisiin määräpaikkoihin koskevat uudet unionin yleiset vientiluvat, asetuksen (EY) N:o 428/2009 asiaan liittyviä säännöksiä on tarpeen muuttaa lisäämällä mainittuun asetukseen uusia liitteitä.

| (6) | Sen jäsenvaltion, johon viejä on sijoittautunut, toimivaltaisille viranomaisille olisi annettava mahdollisuus kieltää asetuksessa (EY) N:o 428/2009, sellaisena kuin se on muutettuna tällä asetuksella, säädettyjen edellytysten mukainen unionin yleisten vientilupien käyttö. |
| --- | --- |

(6)

Sen jäsenvaltion, johon viejä on sijoittautunut, toimivaltaisille viranomaisille olisi annettava mahdollisuus kieltää asetuksessa (EY) N:o 428/2009, sellaisena kuin se on muutettuna tällä asetuksella, säädettyjen edellytysten mukainen unionin yleisten vientilupien käyttö.

| (7) | Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä unionin yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan kuuluvat aseidenvientikiellot hyväksytään neuvoston päätöksellä. Siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 36) 9 artiklan mukaisesti ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa hyväksyttyjen, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoon perustuvien neuvoston yhteisten kantojen oikeusvaikutukset säilyvät niin kauan, kuin niitä ei kumota, julisteta mitättömiksi tai muuteta perussopimusten nojalla. |
| --- | --- |

(7)

Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä unionin yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan kuuluvat aseidenvientikiellot hyväksytään neuvoston päätöksellä. Siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 36) 9 artiklan mukaisesti ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa hyväksyttyjen, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoon perustuvien neuvoston yhteisten kantojen oikeusvaikutukset säilyvät niin kauan, kuin niitä ei kumota, julisteta mitättömiksi tai muuteta perussopimusten nojalla.

| (8) | Asetus (EY) N:o 428/2009 olisi näin ollen muutettava, |
| --- | --- |

(8)

Asetus (EY) N:o 428/2009 olisi näin ollen muutettava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 428/2009 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 artiklan 9 kohta seuraavasti:






  ”9. | ’unionin yleisellä vientiluvalla’ vientilupaa, joka on myönnetty tiettyihin määränpäävaltioihin suuntautuvaa vientiä varten kaikille viejille, jotka noudattavat liitteissä II a–II f lueteltuja vientiluvan käytön edellytyksiä ja vaatimuksia;” |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 2 artiklan 9 kohta seuraavasti:

”9.

’unionin yleisellä vientiluvalla’ vientilupaa, joka on myönnetty tiettyihin määränpäävaltioihin suuntautuvaa vientiä varten kaikille viejille, jotka noudattavat liitteissä II a–II f lueteltuja vientiluvan käytön edellytyksiä ja vaatimuksia;”

| 2) | Korvataan 4 artiklan 2 kohdassa ilmaus ”neuvoston hyväksymällä yhteisellä kannalla tai yhteisellä toiminnalla” ilmauksella ”neuvoston päätöksellä tai yhteisellä kannalla”. |
| --- | --- |

2)

Korvataan 4 artiklan 2 kohdassa ilmaus ”neuvoston hyväksymällä yhteisellä kannalla tai yhteisellä toiminnalla” ilmauksella ”neuvoston päätöksellä tai yhteisellä kannalla”.

| 3) | Muutetaan 9 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Tällä asetuksella otetaan käyttöön liitteessä II a–II f esitetyt unionin yleiset vientiluvat tietyn viennin osalta.
  Sen jäsenvaltion, johon viejä on sijoittautunut, toimivaltaiset viranomaiset voivat kieltää viejää käyttämästä näitä lupia, jos on perusteltu syy epäillä viejän kykyä noudattaa tällaista lupaa tai vientivalvontalainsäädännön säännöksiä.
  Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on vaihdettava tietoja viejistä, joilta on evätty oikeus käyttää unionin yleistä vientilupaa, paitsi jos ne katsovat, että viejä ei yritä viedä kaksikäyttötuotteita toisen jäsenvaltion kautta. Tähän tarkoitukseen käytetään 19 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua järjestelmää.” |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 9 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Tällä asetuksella otetaan käyttöön liitteessä II a–II f esitetyt unionin yleiset vientiluvat tietyn viennin osalta.

Sen jäsenvaltion, johon viejä on sijoittautunut, toimivaltaiset viranomaiset voivat kieltää viejää käyttämästä näitä lupia, jos on perusteltu syy epäillä viejän kykyä noudattaa tällaista lupaa tai vientivalvontalainsäädännön säännöksiä.

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on vaihdettava tietoja viejistä, joilta on evätty oikeus käyttää unionin yleistä vientilupaa, paitsi jos ne katsovat, että viejä ei yritä viedä kaksikäyttötuotteita toisen jäsenvaltion kautta. Tähän tarkoitukseen käytetään 19 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua järjestelmää.”

| b) | Korvataan 4 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | Liitteessä II g lueteltuja tuotteita ei saa sisällyttää kansalliseen yleiseen vientilupaan.” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

Liitteessä II g lueteltuja tuotteita ei saa sisällyttää kansalliseen yleiseen vientilupaan.”

| c) | Korvataan 4 kohdan c alakohdassa ilmaus ”päätetty neuvoston vahvistamalla yhteisellä kannalla tai hyväksymällä yhteisellä toiminnalla” ilmauksella ”määrätty neuvoston päätöksellä tai yhteisellä kannalla”. |
| --- | --- |

c)

Korvataan 4 kohdan c alakohdassa ilmaus ”päätetty neuvoston vahvistamalla yhteisellä kannalla tai hyväksymällä yhteisellä toiminnalla” ilmauksella ”määrätty neuvoston päätöksellä tai yhteisellä kannalla”.

| 4) | Korvataan 11 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä oleva viittaus liitteeseen II viittauksella liitteeseen II a. |
| --- | --- |

4)

Korvataan 11 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä oleva viittaus liitteeseen II viittauksella liitteeseen II a.

| 5) | Korvataan 12 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ilmaus ”asetettu neuvoston vahvistamassa yhteisessä kannassa tai hyväksymässä yhteisessä toiminnassa” ilmauksella ”määrätty neuvoston päätöksessä tai yhteisessä kannassa”. |
| --- | --- |

5)

Korvataan 12 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ilmaus ”asetettu neuvoston vahvistamassa yhteisessä kannassa tai hyväksymässä yhteisessä toiminnassa” ilmauksella ”määrätty neuvoston päätöksessä tai yhteisessä kannassa”.

| 6) | Korvataan 13 artiklan 6 kohta seuraavasti:
  ”6.   Kaikki tässä artiklassa edellytetyt ilmoitukset on tehtävä käyttäen suojattuja sähköisiä keinoja, mukaan lukien 19 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu suojattu järjestelmä.” |
| --- | --- |

6)

Korvataan 13 artiklan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Kaikki tässä artiklassa edellytetyt ilmoitukset on tehtävä käyttäen suojattuja sähköisiä keinoja, mukaan lukien 19 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu suojattu järjestelmä.”

| 7) | Muutetaan 19 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohdan a alakohdassa ilmaus ”yhteisön yleisiä vientilupia” ilmauksella ”unionin yleisiä vientilupia”. |
| --- | --- | --- |

7)

Muutetaan 19 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohdan a alakohdassa ilmaus ”yhteisön yleisiä vientilupia” ilmauksella ”unionin yleisiä vientilupia”.

| b) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Komissio perustaa suojatun ja koodatun järjestelmän jäsenvaltioiden ja tarvittaessa komission välistä tietojenvaihtoa varten yhteistyössä 23 artiklan mukaisesti perustetun kaksikäyttötuotteiden koordinointiryhmän kanssa. Euroopan parlamentille tiedotetaan järjestelmän talousarviosta, kehittämisestä, väliaikaisesta ja lopullisesta rakenteesta ja toiminnasta sekä verkkokustannuksista.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Komissio perustaa suojatun ja koodatun järjestelmän jäsenvaltioiden ja tarvittaessa komission välistä tietojenvaihtoa varten yhteistyössä 23 artiklan mukaisesti perustetun kaksikäyttötuotteiden koordinointiryhmän kanssa. Euroopan parlamentille tiedotetaan järjestelmän talousarviosta, kehittämisestä, väliaikaisesta ja lopullisesta rakenteesta ja toiminnasta sekä verkkokustannuksista.”

| 8) | Lisätään 23 artiklaan kohta seuraavasti:
  ”3.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille kaksikäyttötuotteiden koordinointiryhmän toiminnasta, tutkimuksista ja kuulemisista vuosittain kertomuksen, johon sovelletaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (4) 4 artiklaa. |
| --- | --- |

8)

Lisätään 23 artiklaan kohta seuraavasti:

”3.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille kaksikäyttötuotteiden koordinointiryhmän toiminnasta, tutkimuksista ja kuulemisista vuosittain kertomuksen, johon sovelletaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (4) 4 artiklaa.

| 9) | Korvataan 25 artikla seuraavasti:
  ”25 artikla
  1.   Kunkin jäsenvaltion on annettava komissiolle tiedoksi tämän asetuksen soveltamiseksi annetut lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset, mukaan lukien 24 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet. Komissio toimittaa nämä tiedot muille jäsenvaltioille.
  2.   Joka kolmas vuosi komissio tarkastelee tämän asetuksen täytäntöönpanoa ja antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kattavan täytäntöönpano- ja vaikutustenarviointikertomuksen, johon voi sisältyä muutosehdotuksia. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki sen tämän kertomuksen laatimista varten tarvitsemat tiedot.
  3.   Kertomuksen eri osissa on käsiteltävä seuraavia:






  a) | kaksikäyttötuotteiden koordinointiryhmä ja sen toiminta. Komission antamia tietoja kaksikäyttötuotteiden koordinointiryhmän tutkimuksista ja kuulemisista käsitellään luottamuksellisina asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan mukaisesti. Tietoja pidetään joka tapauksessa luottamuksellisina, jos niiden ilmoittaminen saattaa aiheuttaa merkittäviä epäsuotuisia seurauksia sille, joka on toimittanut nämä tiedot tai ollut tietolähteenä; |
| --- | --- | --- |

9)

Korvataan 25 artikla seuraavasti:

”25 artikla

1.   Kunkin jäsenvaltion on annettava komissiolle tiedoksi tämän asetuksen soveltamiseksi annetut lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset, mukaan lukien 24 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet. Komissio toimittaa nämä tiedot muille jäsenvaltioille.

2.   Joka kolmas vuosi komissio tarkastelee tämän asetuksen täytäntöönpanoa ja antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kattavan täytäntöönpano- ja vaikutustenarviointikertomuksen, johon voi sisältyä muutosehdotuksia. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki sen tämän kertomuksen laatimista varten tarvitsemat tiedot.

3.   Kertomuksen eri osissa on käsiteltävä seuraavia:

a)

kaksikäyttötuotteiden koordinointiryhmä ja sen toiminta. Komission antamia tietoja kaksikäyttötuotteiden koordinointiryhmän tutkimuksista ja kuulemisista käsitellään luottamuksellisina asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan mukaisesti. Tietoja pidetään joka tapauksessa luottamuksellisina, jos niiden ilmoittaminen saattaa aiheuttaa merkittäviä epäsuotuisia seurauksia sille, joka on toimittanut nämä tiedot tai ollut tietolähteenä;

| b) | 19 artiklan 4 kohdan täytäntöönpano sekä se, mihin vaiheeseen on edetty suojatun ja koodatun järjestelmän perustamisessa jäsenvaltioiden ja komission välistä tietojenvaihtoa varten; |
| --- | --- |

b)

19 artiklan 4 kohdan täytäntöönpano sekä se, mihin vaiheeseen on edetty suojatun ja koodatun järjestelmän perustamisessa jäsenvaltioiden ja komission välistä tietojenvaihtoa varten;

| c) | 15 artiklan 1 kohdan täytäntöönpano; |
| --- | --- |

c)

15 artiklan 1 kohdan täytäntöönpano;

| d) | 15 artiklan 2 kohdan täytäntöönpano; |
| --- | --- |

d)

15 artiklan 2 kohdan täytäntöönpano;

| e) | kattavat tiedot jäsenvaltioiden 24 artiklan nojalla toteuttamista ja tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti komissiolle tiedoksi antamista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

e)

kattavat tiedot jäsenvaltioiden 24 artiklan nojalla toteuttamista ja tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti komissiolle tiedoksi antamista toimenpiteistä.

4.   Komissio toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan tämän asetuksen ja erityisesti sen liitteen II b, Unionin yleinen vientilupa N:o EU002, täytäntöönpanoa ja johon liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus tämän asetuksen muuttamiseksi erityisesti arvoltaan vähäisten toimitusten osalta.”

| 10) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”25 a artikla
  Neuvosto voi valtuuttaa komission neuvottelemaan kolmansien maiden kanssa sopimuksista, joissa määrätään tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kaksikäyttötuotteiden viennin valvonnan vastavuoroisesta tunnustamisesta ja erityisesti lupavaatimusten poistamisesta unionin alueella tapahtuvalta jälleenvienniltä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin ja kolmansien maiden välisten keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta tehtyjen sopimusten tai tulliasioita koskevien pöytäkirjojen määräysten soveltamista. Nämä neuvottelut on käytävä tapauksen mukaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 3 kohdassa ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksessa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.” |
| --- | --- |

10)

Lisätään artikla seuraavasti:

”25 a artikla

Neuvosto voi valtuuttaa komission neuvottelemaan kolmansien maiden kanssa sopimuksista, joissa määrätään tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kaksikäyttötuotteiden viennin valvonnan vastavuoroisesta tunnustamisesta ja erityisesti lupavaatimusten poistamisesta unionin alueella tapahtuvalta jälleenvienniltä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin ja kolmansien maiden välisten keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta tehtyjen sopimusten tai tulliasioita koskevien pöytäkirjojen määräysten soveltamista. Nämä neuvottelut on käytävä tapauksen mukaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 3 kohdassa ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksessa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.”

| 11) | Numeroidaan liite II uudelleen liitteeksi II a ja muutetaan se seuraavasti:






  a) | Korvataan otsikko seuraavasti:
  ”UNIONIN YLEINEN VIENTILUPA N:o EU001

  (tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu)
  Vienti Amerikan yhdysvaltoihin, Australiaan, Japaniin, Kanadaan, Norjaan, Sveitsiin ja Liechtensteiniin sekä Uuteen-Seelantiin
  Myöntävä viranomainen: Euroopan unioni”. |
| --- | --- | --- |

11)

Numeroidaan liite II uudelleen liitteeksi II a ja muutetaan se seuraavasti:

a)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”UNIONIN YLEINEN VIENTILUPA N:o EU001

(tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu)

Vienti Amerikan yhdysvaltoihin, Australiaan, Japaniin, Kanadaan, Norjaan, Sveitsiin ja Liechtensteiniin sekä Uuteen-Seelantiin

Myöntävä viranomainen: Euroopan unioni”.

| b) | Korvataan osa 1 seuraavasti:
  ”Osa 1

  Tämä yleinen vientilupa kattaa kaikki tämän asetuksen liitteen I missä tahansa kohdassa mainitut kaksikäyttötuotteet, lukuun ottamatta liitteessä II g lueteltuja tuotteita.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan osa 1 seuraavasti:

”Osa 1

Tämä yleinen vientilupa kattaa kaikki tämän asetuksen liitteen I missä tahansa kohdassa mainitut kaksikäyttötuotteet, lukuun ottamatta liitteessä II g lueteltuja tuotteita.”

| c) | Poistetaan osa 2. |
| --- | --- |

c)

Poistetaan osa 2.

| d) | Numeroidaan osa 3 uudelleen osaksi 2 ja muutetaan se seuraavasti:






  i) | Korvataan ensimmäisessä kappaleessa sana ”yhteisössä” sanalla ”unionissa”. |
| --- | --- | --- |

d)

Numeroidaan osa 3 uudelleen osaksi 2 ja muutetaan se seuraavasti:

i)

Korvataan ensimmäisessä kappaleessa sana ”yhteisössä” sanalla ”unionissa”.

| ii) | Korvataan sana ”Sveitsi” ilmauksella ”Sveitsi, mukaan lukien Liechtenstein”. |
| --- | --- |

ii)

Korvataan sana ”Sveitsi” ilmauksella ”Sveitsi, mukaan lukien Liechtenstein”.

| iii) | Korvataan ilmaukset ”yhteisön yleinen vientilupa” ja ”tämä yhteisön yleinen vientilupa” eri taivutusmuodoissaan ilmauksen ”tämä lupa” asianmukaisella taivutusmuodolla; |
| --- | --- |

iii)

Korvataan ilmaukset ”yhteisön yleinen vientilupa” ja ”tämä yhteisön yleinen vientilupa” eri taivutusmuodoissaan ilmauksen ”tämä lupa” asianmukaisella taivutusmuodolla;

| iv) | Korvataan ilmaus ”neuvoston hyväksymällä yhteisellä kannalla tai yhteisellä toiminnalla” ilmauksella ”neuvoston päätöksellä tai yhteisellä kannalla”. |
| --- | --- |

iv)

Korvataan ilmaus ”neuvoston hyväksymällä yhteisellä kannalla tai yhteisellä toiminnalla” ilmauksella ”neuvoston päätöksellä tai yhteisellä kannalla”.

| 12) | Lisätään liitteet II b–II g tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

12)

Lisätään liitteet II b–II g tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 16 päivänä marraskuuta 2011.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

J. BUZEK

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

W. SZCZUKA

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 27. syyskuuta 2011 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 27. lokakuuta 2011.

1

(2)  EUVL L 134, 29.5.2009, s. 1.

2

(3)  EYVL L 159, 30.6.2000, s. 1.

3

(4)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.”

4

---

LIITE

LIITE II b

UNIONIN YLEINEN VIENTILUPA N:o EU002

(tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu)

Tiettyjen kaksikäyttötuotteiden vienti tiettyihin määräpaikkoihin

Myöntävä viranomainen: Euroopan unioni

Osa 1 –   Tuotteet

Tämä yleinen vientilupa kattaa seuraavat tämän asetuksen liitteessä I mainitut kaksikäyttötuotteet:

| — | 1A001 |
| --- | --- |

—

1A001

| — | 1A003 |
| --- | --- |

—

1A003

| — | 1A004 |
| --- | --- |

—

1A004

| — | 1C003 b -c |
| --- | --- |

—

1C003 b -c

| — | 1C004 |
| --- | --- |

—

1C004

| — | 1C005 |
| --- | --- |

—

1C005

| — | 1C006 |
| --- | --- |

—

1C006

| — | 1C008 |
| --- | --- |

—

1C008

| — | 1C009 |
| --- | --- |

—

1C009

| — | 2B008 |
| --- | --- |

—

2B008

| — | 3A001a3 |
| --- | --- |

—

3A001a3

| — | 3A001a6-12 |
| --- | --- |

—

3A001a6-12

| — | 3A002c-f |
| --- | --- |

—

3A002c-f

| — | 3C001 |
| --- | --- |

—

3C001

| — | 3C002 |
| --- | --- |

—

3C002

| — | 3C003 |
| --- | --- |

—

3C003

| — | 3C004 |
| --- | --- |

—

3C004

| — | 3C005 |
| --- | --- |

—

3C005

| — | 3C006 |
| --- | --- |

—

3C006

Osa 2 –   Määräpaikat

Tämä lupa on voimassa kaikkialla unionissa seuraaviin määräpaikkoihin suuntautuvassa viennissä:

| — | Argentiina |
| --- | --- |

—

Argentiina

| — | Etelä-Afrikka |
| --- | --- |

—

Etelä-Afrikka

| — | Etelä-Korea |
| --- | --- |

—

Etelä-Korea

| — | Islanti |
| --- | --- |

—

Islanti

| — | Kroatia |
| --- | --- |

—

Kroatia

| — | Turkki |
| --- | --- |

—

Turkki

Osa 3 –   Käytön edellytykset ja vaatimukset

| 1. | Tämä lupa ei oikeuta tuotteiden vientiin, jos






  1) | viejä on saanut sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaisilta viranomaisilta, sellaisina kuin ne on määritelty tämän asetuksen 9 artiklan 6 kohdassa, tiedon, että asianomaiset tuotteet on tai voi olla kokonaan tai osittain tarkoitettu






  a) | käyttöön, joka liittyy kemiallisten, biologisten tai ydinaseiden taikka muiden ydinräjähteiden kehittämiseen, tuotantoon, käsittelyyn, käyttöön, ylläpitoon, varastointiin, havaitsemiseen, tunnistamiseen tai levittämiseen taikka tällaisten aseiden maaliin saattamiseen soveltuvien ohjusten kehittämiseen, tuotantoon, ylläpitoon tai varastointiin; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Tämä lupa ei oikeuta tuotteiden vientiin, jos

1)

viejä on saanut sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaisilta viranomaisilta, sellaisina kuin ne on määritelty tämän asetuksen 9 artiklan 6 kohdassa, tiedon, että asianomaiset tuotteet on tai voi olla kokonaan tai osittain tarkoitettu

a)

käyttöön, joka liittyy kemiallisten, biologisten tai ydinaseiden taikka muiden ydinräjähteiden kehittämiseen, tuotantoon, käsittelyyn, käyttöön, ylläpitoon, varastointiin, havaitsemiseen, tunnistamiseen tai levittämiseen taikka tällaisten aseiden maaliin saattamiseen soveltuvien ohjusten kehittämiseen, tuotantoon, ylläpitoon tai varastointiin;

| b) | tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun sotilaalliseen loppukäyttöön maassa, jota koskee neuvoston päätöksellä tai yhteisellä kannalla taikka Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön päätöksellä tai Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston sitovalla päätöslauselmalla määrätty aseidenvientikielto; tai |
| --- | --- |

b)

tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun sotilaalliseen loppukäyttöön maassa, jota koskee neuvoston päätöksellä tai yhteisellä kannalla taikka Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön päätöksellä tai Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston sitovalla päätöslauselmalla määrätty aseidenvientikielto; tai

| c) | käytettäviksi kansallisessa asetarvikeluettelossa lueteltujen sellaisten asetarvikkeiden osina tai komponentteina, jotka on viety kyseisen jäsenvaltion alueelta ilman lupaa tai kyseisen jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä säädetyn luvan vastaisesti; |
| --- | --- |

c)

käytettäviksi kansallisessa asetarvikeluettelossa lueteltujen sellaisten asetarvikkeiden osina tai komponentteina, jotka on viety kyseisen jäsenvaltion alueelta ilman lupaa tai kyseisen jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä säädetyn luvan vastaisesti;

| 2) | viejä huolellisuusvelvoitteensa mukaisesti tietää, että kyseessä olevat tuotteet on kokonaan tai osittain tarkoitettu johonkin 1 alakohdassa tarkoitettuun käyttöön; |
| --- | --- |

2)

viejä huolellisuusvelvoitteensa mukaisesti tietää, että kyseessä olevat tuotteet on kokonaan tai osittain tarkoitettu johonkin 1 alakohdassa tarkoitettuun käyttöön;

| 3) | asianomaiset tuotteet viedään tullivapaalle vapaa-alueelle tai vapaavarastoon, joka sijaitsee tämän luvan kattamassa määräpaikassa. |
| --- | --- |

3)

asianomaiset tuotteet viedään tullivapaalle vapaa-alueelle tai vapaavarastoon, joka sijaitsee tämän luvan kattamassa määräpaikassa.

| 2. | Viejien on ilmoitettava hallinnollisen yhtenäisasiakirjan 44 kohdassa EU-viitenumero X002 ja mainittava erityisesti, että tuotteet viedään unionin yleisen vientiluvan EU002 nojalla. |
| --- | --- |

2.

Viejien on ilmoitettava hallinnollisen yhtenäisasiakirjan 44 kohdassa EU-viitenumero X002 ja mainittava erityisesti, että tuotteet viedään unionin yleisen vientiluvan EU002 nojalla.

| 3. | Tätä lupaa käyttävän viejän on ilmoitettava sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille tämän luvan ensimmäisestä käyttökerrasta viimeistään 30 päivän kuluttua ensimmäisestä vientipäivämäärästä tai vaihtoehtoisesti ja viejän sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen vaatimuksesta ennen tämän luvan ensimmäistä käyttökertaa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tätä lupaa varten valitusta ilmoitusmenettelystä. Komissio julkaisee sille ilmoitetut tiedot Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.
  Jäsenvaltiot määrittelevät tämän luvan käyttöön liittyvät ilmoitusvaatimukset sekä lisätiedot, jotka jäsenvaltio, josta vienti tapahtuu, voi vaatia tämän luvan perusteella viedyistä tuotteista.
  Jäsenvaltio voi vaatia alueelleen sijoittautuneita viejiä rekisteröitymään ennen tämän luvan ensimmäistä käyttöä. Rekisteröinti tapahtuu automaattisesti, ja toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat siitä viejälle viipymättä ja joka tapauksessa 10 työpäivän kuluessa rekisteröintipyynnön vastaanottamisesta, jollei tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisestä alakohdasta muuta johdu.
  Toisessa ja kolmannessa alakohdassa esitettyjen vaatimusten on tilanteen mukaan perustuttava vaatimuksiin, jotka on määritelty kansallisten yleisten vientilupien käyttöä varten ja joita tällaisia lupia myöntävät jäsenvaltiot asettavat. |
| --- | --- |

3.

Tätä lupaa käyttävän viejän on ilmoitettava sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille tämän luvan ensimmäisestä käyttökerrasta viimeistään 30 päivän kuluttua ensimmäisestä vientipäivämäärästä tai vaihtoehtoisesti ja viejän sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen vaatimuksesta ennen tämän luvan ensimmäistä käyttökertaa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tätä lupaa varten valitusta ilmoitusmenettelystä. Komissio julkaisee sille ilmoitetut tiedot Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.

Jäsenvaltiot määrittelevät tämän luvan käyttöön liittyvät ilmoitusvaatimukset sekä lisätiedot, jotka jäsenvaltio, josta vienti tapahtuu, voi vaatia tämän luvan perusteella viedyistä tuotteista.

Jäsenvaltio voi vaatia alueelleen sijoittautuneita viejiä rekisteröitymään ennen tämän luvan ensimmäistä käyttöä. Rekisteröinti tapahtuu automaattisesti, ja toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat siitä viejälle viipymättä ja joka tapauksessa 10 työpäivän kuluessa rekisteröintipyynnön vastaanottamisesta, jollei tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisestä alakohdasta muuta johdu.

Toisessa ja kolmannessa alakohdassa esitettyjen vaatimusten on tilanteen mukaan perustuttava vaatimuksiin, jotka on määritelty kansallisten yleisten vientilupien käyttöä varten ja joita tällaisia lupia myöntävät jäsenvaltiot asettavat.

LIITE II c

UNIONIN YLEINEN VIENTILUPA N:o EU003

(tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu)

Vienti korjauksen/vaihdon jälkeen

Myöntävä viranomainen: Euroopan unioni

Osa 1 —   Tuotteet

| 1. | Tämä yleinen vientilupa kattaa kaikki tämän asetuksen liitteen I missä tahansa kohdassa mainitut kaksikäyttötuotteet, lukuun ottamatta 2 kohdassa lueteltuja tuotteita, jos






  a) | tuotteet on tuotu takaisin Euroopan unionin tullialueelle ylläpitoa, korjausta tai vaihtoa varten eikä niiden alkuperäisiä ominaisuuksia ole millään tavalla muutettu ennen vientiä tai jälleenvientiä lähetysmaahan viiden vuoden kuluessa alkuperäisen vientiluvan myöntämispäivästä; tai |
| --- | --- | --- |

1.

Tämä yleinen vientilupa kattaa kaikki tämän asetuksen liitteen I missä tahansa kohdassa mainitut kaksikäyttötuotteet, lukuun ottamatta 2 kohdassa lueteltuja tuotteita, jos

a)

tuotteet on tuotu takaisin Euroopan unionin tullialueelle ylläpitoa, korjausta tai vaihtoa varten eikä niiden alkuperäisiä ominaisuuksia ole millään tavalla muutettu ennen vientiä tai jälleenvientiä lähetysmaahan viiden vuoden kuluessa alkuperäisen vientiluvan myöntämispäivästä; tai

| b) | tuotteet viedään lähetysmaahan vastineeksi samasta määrästä samanlaatuisia tuotteita, jotka on tuotu takaisin Euroopan unionin tullialueelle ylläpitoa, korjausta tai vaihtoa varten viiden vuoden kuluessa alkuperäisen vientiluvan myöntämispäivästä. |
| --- | --- |

b)

tuotteet viedään lähetysmaahan vastineeksi samasta määrästä samanlaatuisia tuotteita, jotka on tuotu takaisin Euroopan unionin tullialueelle ylläpitoa, korjausta tai vaihtoa varten viiden vuoden kuluessa alkuperäisen vientiluvan myöntämispäivästä.

| 2. | Tuotteet, joita lupa ei koske:






  a) | Kaikki liitteessä II g luetellut tuotteet, |
| --- | --- | --- |

2.

Tuotteet, joita lupa ei koske:

a)

Kaikki liitteessä II g luetellut tuotteet,

| b) | Kaikki tämän asetuksen liitteessä I olevat D ja E osaan kuuluvat tuotteet, |
| --- | --- |

b)

Kaikki tämän asetuksen liitteessä I olevat D ja E osaan kuuluvat tuotteet,

| c) | Seuraavat tämän asetuksen liitteessä I mainitut tuotteet:






  — | 1A002a |
| --- | --- | --- |

c)

Seuraavat tämän asetuksen liitteessä I mainitut tuotteet:

—

1A002a

| — | 1C012a |
| --- | --- |

—

1C012a

| — | 1C227 |
| --- | --- |

—

1C227

| — | 1C228 |
| --- | --- |

—

1C228

| — | 1C229 |
| --- | --- |

—

1C229

| — | 1C230 |
| --- | --- |

—

1C230

| — | 1C231 |
| --- | --- |

—

1C231

| — | 1C236 |
| --- | --- |

—

1C236

| — | 1C237 |
| --- | --- |

—

1C237

| — | 1C240 |
| --- | --- |

—

1C240

| — | 1C350 |
| --- | --- |

—

1C350

| — | 1C450 |
| --- | --- |

—

1C450

| — | 5A001b5 |
| --- | --- |

—

5A001b5

| — | 5A002a2–5A002a9 |
| --- | --- |

—

5A002a2–5A002a9

| — | 5B002 laitteet seuraavasti:






  a) | laitteet, jotka on erityisesti suunniteltu 5A002a2–5A002a9 kohdassa määriteltyjen laitteiden kehittämistä tai tuotantoa varten |
| --- | --- | --- |

—

5B002 laitteet seuraavasti:

a)

laitteet, jotka on erityisesti suunniteltu 5A002a2–5A002a9 kohdassa määriteltyjen laitteiden kehittämistä tai tuotantoa varten

| b) | mittalaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu 5A002a2–5A002a9 kohdassa määriteltyjen tiedon suojausta koskevien toimintojen arviointia ja kelpuuttamista varten |
| --- | --- |

b)

mittalaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu 5A002a2–5A002a9 kohdassa määriteltyjen tiedon suojausta koskevien toimintojen arviointia ja kelpuuttamista varten

| — | 6A001a2a1 |
| --- | --- |

—

6A001a2a1

| — | 6A001a2a5 |
| --- | --- |

—

6A001a2a5

| — | 6A002a1c |
| --- | --- |

—

6A002a1c

| — | 6A008l3 |
| --- | --- |

—

6A008l3

| — | 8A001b |
| --- | --- |

—

8A001b

| — | 8A001d |
| --- | --- |

—

8A001d

| — | 9A011 |
| --- | --- |

—

9A011

Osa 2 —   Määräpaikat

Tämä lupa on voimassa kaikkialla unionissa seuraaviin määräpaikkoihin suuntautuvassa viennissä:

| | Albania |
| --- | --- |

Albania

| | Argentiina |
| --- | --- |

Argentiina

| | Bosnia ja Hertsegovina |
| --- | --- |

Bosnia ja Hertsegovina

| | Brasilia |
| --- | --- |

Brasilia

| | Chile |
| --- | --- |

Chile

| | entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia |
| --- | --- |

entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

| | Etelä-Afrikka |
| --- | --- |

Etelä-Afrikka

| | Etelä-Korea |
| --- | --- |

Etelä-Korea

| | Islanti |
| --- | --- |

Islanti

| | Intia |
| --- | --- |

Intia

| | Kazakstan |
| --- | --- |

Kazakstan

| | Kiina (mukaan lukien Hongkong ja Macao) |
| --- | --- |

Kiina (mukaan lukien Hongkong ja Macao)

| | Kroatia |
| --- | --- |

Kroatia

| | Marokko |
| --- | --- |

Marokko

| | Meksiko |
| --- | --- |

Meksiko

| | Montenegro |
| --- | --- |

Montenegro

| | Ranskan merentakaiset alueet |
| --- | --- |

Ranskan merentakaiset alueet

| | Serbia |
| --- | --- |

Serbia

| | Singapore |
| --- | --- |

Singapore

| | Tunisia |
| --- | --- |

Tunisia

| | Turkki |
| --- | --- |

Turkki

| | Ukraina |
| --- | --- |

Ukraina

| | Venäjä |
| --- | --- |

Venäjä

| | Yhdistyneet arabiemiirikunnat |
| --- | --- |

Yhdistyneet arabiemiirikunnat

Osa 3 —   Käytön edellytykset ja vaatimukset

| 1. | Tätä lupaa saa käyttää ainoastaan, jos ensimmäinen vienti on tapahtunut unionin yleisen vientiluvan nojalla tai jos alkuperäisen viejän sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat myöntäneet ensimmäisen vientiluvan sellaisten tuotteiden vientiä varten, jotka on myöhemmin tuotu takaisin Euroopan unionin tullialueelle ylläpitoa, korjausta tai vaihtoa varten. Tämä lupa on voimassa vain alkuperäiselle loppukäyttäjälle suuntautuvassa viennissä. |
| --- | --- |

1.

Tätä lupaa saa käyttää ainoastaan, jos ensimmäinen vienti on tapahtunut unionin yleisen vientiluvan nojalla tai jos alkuperäisen viejän sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat myöntäneet ensimmäisen vientiluvan sellaisten tuotteiden vientiä varten, jotka on myöhemmin tuotu takaisin Euroopan unionin tullialueelle ylläpitoa, korjausta tai vaihtoa varten. Tämä lupa on voimassa vain alkuperäiselle loppukäyttäjälle suuntautuvassa viennissä.

| 2. | Tämä lupa ei oikeuta tuotteiden vientiin, jos






  1) | viejä on saanut sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaisilta viranomaisilta, sellaisina kuin ne on määritelty tämän asetuksen 9 artiklan 6 kohdassa, tiedon, että asianomaiset tuotteet on tai voi olla kokonaan tai osittain tarkoitettu






  a) | käyttöön, joka liittyy kemiallisten, biologisten tai ydinaseiden taikka muiden ydinräjähteiden kehittämiseen, tuotantoon, käsittelyyn, käyttöön, ylläpitoon, varastointiin, havaitsemiseen, tunnistamiseen tai levittämiseen taikka tällaisten aseiden maaliin saattamiseen soveltuvien ohjusten kehittämiseen, tuotantoon, ylläpitoon tai varastointiin; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Tämä lupa ei oikeuta tuotteiden vientiin, jos

1)

viejä on saanut sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaisilta viranomaisilta, sellaisina kuin ne on määritelty tämän asetuksen 9 artiklan 6 kohdassa, tiedon, että asianomaiset tuotteet on tai voi olla kokonaan tai osittain tarkoitettu

a)

käyttöön, joka liittyy kemiallisten, biologisten tai ydinaseiden taikka muiden ydinräjähteiden kehittämiseen, tuotantoon, käsittelyyn, käyttöön, ylläpitoon, varastointiin, havaitsemiseen, tunnistamiseen tai levittämiseen taikka tällaisten aseiden maaliin saattamiseen soveltuvien ohjusten kehittämiseen, tuotantoon, ylläpitoon tai varastointiin;

| b) | sotilaalliseen loppukäyttöön, sellaisena kuin se on määritelty tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa, jos ostajamaata tai määrämaata koskee neuvoston päätöksellä tai yhteisellä kannalla taikka Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön päätöksellä tai Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston sitovalla päätöslauselmalla määrätty aseidenvientikielto; tai |
| --- | --- |

b)

sotilaalliseen loppukäyttöön, sellaisena kuin se on määritelty tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa, jos ostajamaata tai määrämaata koskee neuvoston päätöksellä tai yhteisellä kannalla taikka Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön päätöksellä tai Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston sitovalla päätöslauselmalla määrätty aseidenvientikielto; tai

| c) | käytettäviksi kansallisessa asetarvikeluettelossa lueteltujen sellaisten asetarvikkeiden osina tai komponentteina, jotka on viety kyseisen jäsenvaltion alueelta ilman lupaa tai kyseisen jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä säädetyn luvan vastaisesti; |
| --- | --- |

c)

käytettäviksi kansallisessa asetarvikeluettelossa lueteltujen sellaisten asetarvikkeiden osina tai komponentteina, jotka on viety kyseisen jäsenvaltion alueelta ilman lupaa tai kyseisen jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä säädetyn luvan vastaisesti;

| 2) | viejä tietää, että kyseessä olevat tuotteet on kokonaan tai osittain tarkoitettu johonkin 1 alakohdassa tarkoitettuun käyttöön; |
| --- | --- |

2)

viejä tietää, että kyseessä olevat tuotteet on kokonaan tai osittain tarkoitettu johonkin 1 alakohdassa tarkoitettuun käyttöön;

| 3) | asianomaiset tuotteet viedään tullivapaalle vapaa-alueelle tai vapaavarastoon, joka sijaitsee luvan kattamassa määräpaikassa; |
| --- | --- |

3)

asianomaiset tuotteet viedään tullivapaalle vapaa-alueelle tai vapaavarastoon, joka sijaitsee luvan kattamassa määräpaikassa;

| 4) | ensimmäinen lupa on evätty, keskeytetty, muutettu tai peruutettu; |
| --- | --- |

4)

ensimmäinen lupa on evätty, keskeytetty, muutettu tai peruutettu;

| 5) | viejä huolellisuusvelvoitteensa mukaisesti tietää, että kyseisten tuotteiden lopullinen käyttötarkoitus poikkeaa alkuperäisessä vientiluvassa määritetystä tarkoituksesta. |
| --- | --- |

5)

viejä huolellisuusvelvoitteensa mukaisesti tietää, että kyseisten tuotteiden lopullinen käyttötarkoitus poikkeaa alkuperäisessä vientiluvassa määritetystä tarkoituksesta.

| 3. | Viejien on tämän luvan mukaisesti tuotteita viedessään






  1) | mainittava tullille tekemässään vienti-ilmoituksessa ensimmäisen vientiluvan viitenumero, luvan myöntäneen jäsenvaltion nimi ja EU-viitenumero X002 sekä ilmoitettava, että tuotteet viedään unionin yleisen vientiluvan EU003 nojalla, hallinnollisen yhtenäisasiakirjan (SAD) 44 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

3.

Viejien on tämän luvan mukaisesti tuotteita viedessään

1)

mainittava tullille tekemässään vienti-ilmoituksessa ensimmäisen vientiluvan viitenumero, luvan myöntäneen jäsenvaltion nimi ja EU-viitenumero X002 sekä ilmoitettava, että tuotteet viedään unionin yleisen vientiluvan EU003 nojalla, hallinnollisen yhtenäisasiakirjan (SAD) 44 kohdassa;

| 2) | toimitettava tulliviranomaisille näiden pyynnöstä asiakirjat, joista käy ilmi tuotteiden tuontipäivä unioniin, tuotteille unionissa mahdollisesti suoritetut ylläpito-, korjaus- tai vaihtotoimenpiteet sekä se, että tuotteet palautetaan loppukäyttäjälle ja siihen maahan, josta ne on tuotu unioniin. |
| --- | --- |

2)

toimitettava tulliviranomaisille näiden pyynnöstä asiakirjat, joista käy ilmi tuotteiden tuontipäivä unioniin, tuotteille unionissa mahdollisesti suoritetut ylläpito-, korjaus- tai vaihtotoimenpiteet sekä se, että tuotteet palautetaan loppukäyttäjälle ja siihen maahan, josta ne on tuotu unioniin.

| 4. | Tätä lupaa käyttävän viejän on ilmoitettava sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille tämän luvan ensimmäisestä käyttökerrasta viimeistään 30 päivän kuluttua ensimmäisestä vientipäivämäärästä tai vaihtoehtoisesti ja viejän sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen vaatimuksesta ennen tämän luvan ensimmäistä käyttökertaa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tätä lupaa varten valitusta ilmoitusmenettelystä. Komissio julkaisee sille ilmoitetut tiedot Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.
  Jäsenvaltiot määrittelevät tämän luvan käyttöön liittyvät ilmoitusvaatimukset sekä lisätiedot, jotka jäsenvaltio, josta vienti tapahtuu, saattaa vaatia tämän luvan perusteella viedyistä tuotteista.
  Jäsenvaltio voi vaatia alueelleen sijoittautuneita viejiä rekisteröitymään ennen tämän luvan ensimmäistä käyttökertaa. Rekisteröinti tapahtuu automaattisesti, ja toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat siitä viejälle viipymättä ja joka tapauksessa 10 työpäivän kuluessa, jollei tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdasta muuta johdu.
  Toisessa ja kolmannessa alakohdassa esitettyjen vaatimusten on tilanteen mukaan perustuttava vaatimuksiin, jotka on määritelty kansallisten yleisten vientilupien käyttöä varten ja joita tällaisia lupia myöntävät jäsenvaltiot asettavat. |
| --- | --- |

4.

Tätä lupaa käyttävän viejän on ilmoitettava sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille tämän luvan ensimmäisestä käyttökerrasta viimeistään 30 päivän kuluttua ensimmäisestä vientipäivämäärästä tai vaihtoehtoisesti ja viejän sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen vaatimuksesta ennen tämän luvan ensimmäistä käyttökertaa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tätä lupaa varten valitusta ilmoitusmenettelystä. Komissio julkaisee sille ilmoitetut tiedot Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.

Jäsenvaltiot määrittelevät tämän luvan käyttöön liittyvät ilmoitusvaatimukset sekä lisätiedot, jotka jäsenvaltio, josta vienti tapahtuu, saattaa vaatia tämän luvan perusteella viedyistä tuotteista.

Jäsenvaltio voi vaatia alueelleen sijoittautuneita viejiä rekisteröitymään ennen tämän luvan ensimmäistä käyttökertaa. Rekisteröinti tapahtuu automaattisesti, ja toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat siitä viejälle viipymättä ja joka tapauksessa 10 työpäivän kuluessa, jollei tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdasta muuta johdu.

Toisessa ja kolmannessa alakohdassa esitettyjen vaatimusten on tilanteen mukaan perustuttava vaatimuksiin, jotka on määritelty kansallisten yleisten vientilupien käyttöä varten ja joita tällaisia lupia myöntävät jäsenvaltiot asettavat.

| 5. | Tämä lupa kattaa tuotteet, joille suoritetaan korjaus-, vaihto- ja ylläpitotoimenpiteitä. Samalla alkuperäiset tavarat saattavat parantua esimerkiksi siksi, että käytetään uudenaikaisia varaosia tai uudempaa standardia luotettavuus- tai turvallisuussyistä, edellyttäen että tuotteiden toimintakyky ei kasva eikä niihin lisätä uusia toimintoja. |
| --- | --- |

5.

Tämä lupa kattaa tuotteet, joille suoritetaan korjaus-, vaihto- ja ylläpitotoimenpiteitä. Samalla alkuperäiset tavarat saattavat parantua esimerkiksi siksi, että käytetään uudenaikaisia varaosia tai uudempaa standardia luotettavuus- tai turvallisuussyistä, edellyttäen että tuotteiden toimintakyky ei kasva eikä niihin lisätä uusia toimintoja.

LIITE II d

UNIONIN YLEINEN VIENTILUPA N:o EU004

(tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu)

Tilapäinen vienti näyttelyyn tai messuille

Myöntävä viranomainen: Euroopan unioni

Osa 1 –   Tuotteet

Tämä yleinen vientilupa kattaa kaikki tämän asetuksen liitteen I missä tahansa kohdassa mainitut kaksikäyttötuotteet, lukuun ottamatta seuraavia:

| a) | Kaikki liitteessä II g luetellut tuotteet; |
| --- | --- |

a)

Kaikki liitteessä II g luetellut tuotteet;

| b) | Kaikki tämän asetuksen liitteessä I olevat D osaan kuuluvat tuotteet (tähän eivät sisälly ohjelmistot, joita tarvitaan laitteiden käyttämiseksi esittelytarkoituksiin); |
| --- | --- |

b)

Kaikki tämän asetuksen liitteessä I olevat D osaan kuuluvat tuotteet (tähän eivät sisälly ohjelmistot, joita tarvitaan laitteiden käyttämiseksi esittelytarkoituksiin);

| c) | Kaikki tämän asetuksen liitteessä I olevat E osaan kuuluvat tuotteet; |
| --- | --- |

c)

Kaikki tämän asetuksen liitteessä I olevat E osaan kuuluvat tuotteet;

| d) | Seuraavat tämän asetuksen liitteessä I mainitut tuotteet:






  — | 1A002a |
| --- | --- | --- |

d)

Seuraavat tämän asetuksen liitteessä I mainitut tuotteet:

—

1A002a

| — | 1C002.b.4 |
| --- | --- |

—

1C002.b.4

| — | 1C010 |
| --- | --- |

—

1C010

| — | 1C012.a |
| --- | --- |

—

1C012.a

| — | 1C227 |
| --- | --- |

—

1C227

| — | 1C228 |
| --- | --- |

—

1C228

| — | 1C229 |
| --- | --- |

—

1C229

| — | 1C230 |
| --- | --- |

—

1C230

| — | 1C231 |
| --- | --- |

—

1C231

| — | 1C236 |
| --- | --- |

—

1C236

| — | 1C237 |
| --- | --- |

—

1C237

| — | 1C240 |
| --- | --- |

—

1C240

| — | 1C350 |
| --- | --- |

—

1C350

| — | 1C450 |
| --- | --- |

—

1C450

| — | 5A001b5 |
| --- | --- |

—

5A001b5

| — | 5A002a2–5A002a9 |
| --- | --- |

—

5A002a2–5A002a9

| — | 5B002 laitteet seuraavasti:






  a) | laitteet, jotka on erityisesti suunniteltu 5A002a2–5A002a9 kohdassa määriteltyjen laitteiden kehittämistä tai tuotantoa varten |
| --- | --- | --- |

—

5B002 laitteet seuraavasti:

a)

laitteet, jotka on erityisesti suunniteltu 5A002a2–5A002a9 kohdassa määriteltyjen laitteiden kehittämistä tai tuotantoa varten

| b) | mittalaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu 5A002a2–5A002a9 kohdassa määriteltyjen tiedon suojausta koskevien toimintojen arviointia ja kelpuuttamista varten |
| --- | --- |

b)

mittalaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu 5A002a2–5A002a9 kohdassa määriteltyjen tiedon suojausta koskevien toimintojen arviointia ja kelpuuttamista varten

| — | 6A001 |
| --- | --- |

—

6A001

| — | 6A002a |
| --- | --- |

—

6A002a

| — | 6A008l3 |
| --- | --- |

—

6A008l3

| — | 8A001b |
| --- | --- |

—

8A001b

| — | 8A001d |
| --- | --- |

—

8A001d

| — | 9A011 |
| --- | --- |

—

9A011

Osa 2 –   Määräpaikat

Tämä lupa on voimassa kaikkialla unionissa seuraaviin määräpaikkoihin suuntautuvassa viennissä:

Albania, Argentiina, Bosnia ja Hertsegovina, Brasilia, Chile, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Etelä-Afrikka, Etelä-Korea, Intia, Islanti, Kazakstan, Kiina (mukaan lukien Hongkong ja Macao), Kroatia, Marokko, Meksiko, Montenegro, Ranskan merentakaiset alueet, Serbia, Singapore, Tunisia, Turkki, Ukraina, Venäjä, Yhdistyneet arabiemiirikunnat.

Osa 3 –   Käytön edellytykset ja vaatimukset

| 1. | Tämä lupa oikeuttaa osassa 1 lueteltujen tuotteiden vientiin edellyttäen, että vienti koskee tilapäistä vientiä näyttelyyn tai messuille, sellaisina kuin ne on määritelty 6 kohdassa, ja että tuotteet tuodaan takaisin Euroopan unionin tullialueelle kokonaisina ja muuttumattomina 120 päivän kuluessa ensimmäisestä viennistä. |
| --- | --- |

1.

Tämä lupa oikeuttaa osassa 1 lueteltujen tuotteiden vientiin edellyttäen, että vienti koskee tilapäistä vientiä näyttelyyn tai messuille, sellaisina kuin ne on määritelty 6 kohdassa, ja että tuotteet tuodaan takaisin Euroopan unionin tullialueelle kokonaisina ja muuttumattomina 120 päivän kuluessa ensimmäisestä viennistä.

| 2. | Viejän sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, sellaisina kuin ne on määritelty tämän asetuksen 9 artiklan 6 kohdassa, voivat viejän pyynnöstä luopua vaatimuksesta, että tuotteet on tuotava takaisin 1 kohdan mukaisesti. Vaatimuksesta luopumiseen sovelletaan tämän asetuksen 9 artiklan 2 kohdassa ja 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua yksittäisiä lupia koskevaa menettelyä. |
| --- | --- |

2.

Viejän sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, sellaisina kuin ne on määritelty tämän asetuksen 9 artiklan 6 kohdassa, voivat viejän pyynnöstä luopua vaatimuksesta, että tuotteet on tuotava takaisin 1 kohdan mukaisesti. Vaatimuksesta luopumiseen sovelletaan tämän asetuksen 9 artiklan 2 kohdassa ja 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua yksittäisiä lupia koskevaa menettelyä.

| 3. | Tämä lupa ei oikeuta tuotteiden vientiin, jos






  1) | viejä on saanut sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaisilta viranomaisilta tiedon, että asianomaiset tuotteet on tai voi olla kokonaan tai osittain tarkoitettu






  a) | käyttöön, joka liittyy kemiallisten, biologisten tai ydinaseiden taikka muiden ydinräjähteiden kehittämiseen, tuotantoon, käsittelyyn, käyttöön, ylläpitoon, varastointiin, havaitsemiseen, tunnistamiseen tai levittämiseen taikka tällaisten aseiden maaliin saattamiseen soveltuvien ohjusten kehittämiseen, tuotantoon, ylläpitoon tai varastointiin; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Tämä lupa ei oikeuta tuotteiden vientiin, jos

1)

viejä on saanut sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaisilta viranomaisilta tiedon, että asianomaiset tuotteet on tai voi olla kokonaan tai osittain tarkoitettu

a)

käyttöön, joka liittyy kemiallisten, biologisten tai ydinaseiden taikka muiden ydinräjähteiden kehittämiseen, tuotantoon, käsittelyyn, käyttöön, ylläpitoon, varastointiin, havaitsemiseen, tunnistamiseen tai levittämiseen taikka tällaisten aseiden maaliin saattamiseen soveltuvien ohjusten kehittämiseen, tuotantoon, ylläpitoon tai varastointiin;

| b) | sotilaalliseen loppukäyttöön, sellaisena kuin on määritelty tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa, jos ostajamaata tai määrämaata koskee neuvoston päätöksellä tai yhteisellä kannalla taikka Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön päätöksellä tai Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston sitovalla päätöslauselmalla määrätty aseidenvientikielto; tai |
| --- | --- |

b)

sotilaalliseen loppukäyttöön, sellaisena kuin on määritelty tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa, jos ostajamaata tai määrämaata koskee neuvoston päätöksellä tai yhteisellä kannalla taikka Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön päätöksellä tai Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston sitovalla päätöslauselmalla määrätty aseidenvientikielto; tai

| c) | käytettäviksi kansallisessa asetarvikeluettelossa lueteltujen sellaisten asetarvikkeiden osina tai komponentteina, jotka on viety kyseisen jäsenvaltion alueelta ilman lupaa tai kyseisen jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä säädetyn luvan vastaisesti; |
| --- | --- |

c)

käytettäviksi kansallisessa asetarvikeluettelossa lueteltujen sellaisten asetarvikkeiden osina tai komponentteina, jotka on viety kyseisen jäsenvaltion alueelta ilman lupaa tai kyseisen jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä säädetyn luvan vastaisesti;

| 2) | viejä tietää, että kyseessä olevat tuotteet on kokonaan tai osittain tarkoitettu johonkin 1 alakohdassa tarkoitettuun käyttöön; |
| --- | --- |

2)

viejä tietää, että kyseessä olevat tuotteet on kokonaan tai osittain tarkoitettu johonkin 1 alakohdassa tarkoitettuun käyttöön;

| 3) | asianomaiset tuotteet viedään tullivapaalle vapaa-alueelle tai vapaavarastoon, joka sijaitsee luvan kattamassa määräpaikassa; |
| --- | --- |

3)

asianomaiset tuotteet viedään tullivapaalle vapaa-alueelle tai vapaavarastoon, joka sijaitsee luvan kattamassa määräpaikassa;

| 4) | viejä on saanut sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaiselta viranomaiselta tai muuta kautta (esimerkiksi valmistajalta) tiedon, että toimivaltaisen viranomaisen luokittelun mukaan asianomaisilla tuotteilla on kansallinen turvaluokitusmerkintä, joka vastaa vähintään tasoa CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL; |
| --- | --- |

4)

viejä on saanut sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaiselta viranomaiselta tai muuta kautta (esimerkiksi valmistajalta) tiedon, että toimivaltaisen viranomaisen luokittelun mukaan asianomaisilla tuotteilla on kansallinen turvaluokitusmerkintä, joka vastaa vähintään tasoa CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL;

| 5) | viejä ei kykene takaamaan niiden palauttamista alkuperäisessä tilassa ilman jonkin komponentin tai ohjelmiston poistoa, kopiointia tai levittämistä taikka jos teknologian siirtoon liittyy esittely; |
| --- | --- |

5)

viejä ei kykene takaamaan niiden palauttamista alkuperäisessä tilassa ilman jonkin komponentin tai ohjelmiston poistoa, kopiointia tai levittämistä taikka jos teknologian siirtoon liittyy esittely;

| 6) | asianomaiset tuotteet on tarkoitus viedä yksityistä esittelyä tai demonstrointia varten (esimerkiksi yritysten sisäisiin näyttelytiloihin); |
| --- | --- |

6)

asianomaiset tuotteet on tarkoitus viedä yksityistä esittelyä tai demonstrointia varten (esimerkiksi yritysten sisäisiin näyttelytiloihin);

| 7) | asianomaiset tuotteet on tarkoitus sisällyttää tuotantoprosessiin; |
| --- | --- |

7)

asianomaiset tuotteet on tarkoitus sisällyttää tuotantoprosessiin;

| 8) | asianomaisia tuotteita on tarkoitus käyttää niiden aiottuun käyttötarkoitukseen, paitsi siinä laajuudessa kuin niiden demonstrointi käytännössä edellyttää, kunhan testien tuloksia ei aseteta kolmansien osapuolien saataville; |
| --- | --- |

8)

asianomaisia tuotteita on tarkoitus käyttää niiden aiottuun käyttötarkoitukseen, paitsi siinä laajuudessa kuin niiden demonstrointi käytännössä edellyttää, kunhan testien tuloksia ei aseteta kolmansien osapuolien saataville;

| 9) | viennin on tarkoitus tapahtua kaupallisen liiketoimen ja erityisesti asianomaisten tuotteiden myynnin tai vuokrauksen seurauksena; |
| --- | --- |

9)

viennin on tarkoitus tapahtua kaupallisen liiketoimen ja erityisesti asianomaisten tuotteiden myynnin tai vuokrauksen seurauksena;

| 10) | asianomaisia tuotteita on tarkoitus säilyttää näyttelyssä tai messuilla pelkästään myynti- tai vuokraustarkoituksessa ilman esittelyä tai demonstrointia; |
| --- | --- |

10)

asianomaisia tuotteita on tarkoitus säilyttää näyttelyssä tai messuilla pelkästään myynti- tai vuokraustarkoituksessa ilman esittelyä tai demonstrointia;

| 11) | viejä toteuttaa järjestelyjä, jotka estäisivät häntä pitämästä asianomaisia tuotteita valvonnassaan koko tilapäisen viennin ajan. |
| --- | --- |

11)

viejä toteuttaa järjestelyjä, jotka estäisivät häntä pitämästä asianomaisia tuotteita valvonnassaan koko tilapäisen viennin ajan.

| 4. | Viejien on ilmoitettava hallinnollisen yhtenäisasiakirjan 44 kohdassa EU-viitenumero X002 ja mainittava erityisesti, että tuotteet viedään unionin yleisen vientiluvan EU004 nojalla. |
| --- | --- |

4.

Viejien on ilmoitettava hallinnollisen yhtenäisasiakirjan 44 kohdassa EU-viitenumero X002 ja mainittava erityisesti, että tuotteet viedään unionin yleisen vientiluvan EU004 nojalla.

| 5. | Tätä lupaa käyttävän viejän on ilmoitettava sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille luvan ensimmäisestä käyttökerrasta viimeistään 30 päivän kuluttua ensimmäisestä vientipäivämäärästä tai vaihtoehtoisesti ja viejän sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen vaatimuksesta ennen tämän luvan ensimmäistä käyttökertaa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tätä lupaa varten valitusta ilmoitusmenettelystä. Komissio julkaisee sille ilmoitetut tiedot Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.
  Jäsenvaltiot määrittelevät tämän luvan käyttöön liittyvät ilmoitusvaatimukset sekä lisätiedot, jotka jäsenvaltio, josta vienti tapahtuu, saattaa vaatia tämän luvan perusteella viedyistä tuotteista.
  Jäsenvaltio voi vaatia alueelleen sijoittautuneita viejiä rekisteröitymään ennen tämän luvan ensimmäistä käyttökertaa. Rekisteröinti tapahtuu automaattisesti, ja toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat siitä viejälle viipymättä ja joka tapauksessa 10 työpäivän kuluessa, jollei tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdasta muuta johdu.
  Toisessa ja kolmannessa alakohdassa esitettyjen vaatimusten on tilanteen mukaan perustuttava vaatimuksiin, jotka on määritelty kansallisten yleisten vientilupien käyttöä varten ja joita tällaisia lupia myöntävät jäsenvaltiot asettavat. |
| --- | --- |

5.

Tätä lupaa käyttävän viejän on ilmoitettava sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille luvan ensimmäisestä käyttökerrasta viimeistään 30 päivän kuluttua ensimmäisestä vientipäivämäärästä tai vaihtoehtoisesti ja viejän sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen vaatimuksesta ennen tämän luvan ensimmäistä käyttökertaa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tätä lupaa varten valitusta ilmoitusmenettelystä. Komissio julkaisee sille ilmoitetut tiedot Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.

Jäsenvaltiot määrittelevät tämän luvan käyttöön liittyvät ilmoitusvaatimukset sekä lisätiedot, jotka jäsenvaltio, josta vienti tapahtuu, saattaa vaatia tämän luvan perusteella viedyistä tuotteista.

Jäsenvaltio voi vaatia alueelleen sijoittautuneita viejiä rekisteröitymään ennen tämän luvan ensimmäistä käyttökertaa. Rekisteröinti tapahtuu automaattisesti, ja toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat siitä viejälle viipymättä ja joka tapauksessa 10 työpäivän kuluessa, jollei tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdasta muuta johdu.

Toisessa ja kolmannessa alakohdassa esitettyjen vaatimusten on tilanteen mukaan perustuttava vaatimuksiin, jotka on määritelty kansallisten yleisten vientilupien käyttöä varten ja joita tällaisia lupia myöntävät jäsenvaltiot asettavat.

| 6. | Tässä luvassa ’näyttelyllä tai messuilla’ tarkoitetaan kaupallisia tapahtumia, joilla on tietty kesto ja joissa useat näytteilleasettajat esittelevät tuotteitaan kaupallisille vierailijoille tai suurelle yleisölle. |
| --- | --- |

6.

Tässä luvassa ’näyttelyllä tai messuilla’ tarkoitetaan kaupallisia tapahtumia, joilla on tietty kesto ja joissa useat näytteilleasettajat esittelevät tuotteitaan kaupallisille vierailijoille tai suurelle yleisölle.

LIITE II e

UNIONIN YLEINEN VIENTILUPA N:o EU005

(tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu)

Tietoliikenne

Myöntävä viranomainen: Euroopan unioni

Osa 1 –   Tuotteet

Tämä yleinen vientilupa kattaa seuraavat tämän asetuksen liitteessä I mainitut kaksikäyttötuotteet:

| a) | Seuraavat ryhmän 5 osaan 1 kuuluvat tuotteet:






  i) | 5A001b2 ja 5A001c ja 5A001d kohdassa mainitut tuotteet, mukaan lukien niitä varten erityisesti suunnitellut tai kehitetyt komponentit ja tarvikkeet; |
| --- | --- | --- |

a)

Seuraavat ryhmän 5 osaan 1 kuuluvat tuotteet:

i)

5A001b2 ja 5A001c ja 5A001d kohdassa mainitut tuotteet, mukaan lukien niitä varten erityisesti suunnitellut tai kehitetyt komponentit ja tarvikkeet;

| ii) | 5B001 ja 5D001 kohdassa mainitut tuotteet, kun on kyse testaus-, tarkastus- ja tuotantolaitteista, sekä a alakohdassa mainittuihin tuotteisiin tarkoitetut ohjelmistot; |
| --- | --- |

ii)

5B001 ja 5D001 kohdassa mainitut tuotteet, kun on kyse testaus-, tarkastus- ja tuotantolaitteista, sekä a alakohdassa mainittuihin tuotteisiin tarkoitetut ohjelmistot;

| b) | 5E001a kohdassa valvonnanalaiseksi asetettu teknologia, jos sitä tarvitaan 1 kohdassa mainittujen tuotteiden asentamiseen, käyttöön, ylläpitoon tai korjaukseen ja jos se on tarkoitettu samalle loppukäyttäjälle kuin kyseiset tuotteet. |
| --- | --- |

b)

5E001a kohdassa valvonnanalaiseksi asetettu teknologia, jos sitä tarvitaan 1 kohdassa mainittujen tuotteiden asentamiseen, käyttöön, ylläpitoon tai korjaukseen ja jos se on tarkoitettu samalle loppukäyttäjälle kuin kyseiset tuotteet.

Osa 2 –   Määräpaikat

Tämä lupa on voimassa kaikkialla unionissa seuraaviin määräpaikkoihin suuntautuvassa viennissä:

Argentiina, Etelä-Afrikka, Etelä-Korea, Intia, Kiina (mukaan lukien Hongkong ja Macao), Kroatia, Turkki, Ukraina, Venäjä.

Osa 3 –   Käytön edellytykset ja vaatimukset

| 1. | Tämä lupa ei oikeuta tuotteiden vientiin, jos






  1) | viejä on saanut sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaisilta viranomaisilta, sellaisina kuin ne on määritelty tämän asetuksen 9 artiklan 6 kohdassa, tiedon, että kyseessä olevat tuotteet on tai voi olla kokonaan tai osittain tarkoitettu






  a) | käyttöön, joka liittyy kemiallisten, biologisten tai ydinaseiden taikka muiden ydinräjähteiden kehittämiseen, tuotantoon, käsittelyyn, käyttöön, ylläpitoon, varastointiin, havaitsemiseen, tunnistamiseen tai levittämiseen taikka tällaisten aseiden maaliin saattamiseen soveltuvien ohjusten kehittämiseen, tuotantoon, ylläpitoon tai varastointiin; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Tämä lupa ei oikeuta tuotteiden vientiin, jos

1)

viejä on saanut sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaisilta viranomaisilta, sellaisina kuin ne on määritelty tämän asetuksen 9 artiklan 6 kohdassa, tiedon, että kyseessä olevat tuotteet on tai voi olla kokonaan tai osittain tarkoitettu

a)

käyttöön, joka liittyy kemiallisten, biologisten tai ydinaseiden taikka muiden ydinräjähteiden kehittämiseen, tuotantoon, käsittelyyn, käyttöön, ylläpitoon, varastointiin, havaitsemiseen, tunnistamiseen tai levittämiseen taikka tällaisten aseiden maaliin saattamiseen soveltuvien ohjusten kehittämiseen, tuotantoon, ylläpitoon tai varastointiin;

| b) | sotilaalliseen loppukäyttöön, sellaisena kuin se on määritelty tämän asetuksen 4 artiklan 2 kodassa, jos ostajamaata tai määrämaata koskee neuvoston päätöksellä tai yhteisellä kannalla taikka Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön päätöksellä tai Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston sitovalla päätöslauselmalla määrätty aseidenvientikielto; |
| --- | --- |

b)

sotilaalliseen loppukäyttöön, sellaisena kuin se on määritelty tämän asetuksen 4 artiklan 2 kodassa, jos ostajamaata tai määrämaata koskee neuvoston päätöksellä tai yhteisellä kannalla taikka Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön päätöksellä tai Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston sitovalla päätöslauselmalla määrätty aseidenvientikielto;

| c) | käytettäviksi kansallisessa asetarvikeluettelossa lueteltujen sellaisten asetarvikkeiden osina tai komponentteina, jotka on viety kyseisen jäsenvaltion alueelta ilman lupaa tai kyseisen jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä säädetyn luvan vastaisesti; tai |
| --- | --- |

c)

käytettäviksi kansallisessa asetarvikeluettelossa lueteltujen sellaisten asetarvikkeiden osina tai komponentteina, jotka on viety kyseisen jäsenvaltion alueelta ilman lupaa tai kyseisen jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä säädetyn luvan vastaisesti; tai

| d) | käyttöön, joka loukkaa Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja ihmisoikeuksia, demokraattisia periaatteita tai sananvapautta ja jossa käytetään sieppaustekniikkaa ja digitaalisia tiedonsiirtolaitteita matkapuhelinten ja tekstiviestien seurantaan ja kohdennettua internetin käytön valvontaa (esimerkiksi valvontakeskusten ja laillisten sieppausyhdyskäytävien avulla); |
| --- | --- |

d)

käyttöön, joka loukkaa Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja ihmisoikeuksia, demokraattisia periaatteita tai sananvapautta ja jossa käytetään sieppaustekniikkaa ja digitaalisia tiedonsiirtolaitteita matkapuhelinten ja tekstiviestien seurantaan ja kohdennettua internetin käytön valvontaa (esimerkiksi valvontakeskusten ja laillisten sieppausyhdyskäytävien avulla);

| 2) | viejä huolellisuusvelvoitteensa mukaisesti tietää, että kyseessä olevat tuotteet on kokonaan tai osittain tarkoitettu johonkin 1 alakohdassa tarkoitettuun käyttöön; |
| --- | --- |

2)

viejä huolellisuusvelvoitteensa mukaisesti tietää, että kyseessä olevat tuotteet on kokonaan tai osittain tarkoitettu johonkin 1 alakohdassa tarkoitettuun käyttöön;

| 3) | viejä huolellisuusvelvoitteensa mukaisesti tietää, että kyseessä olevat tuotteet viedään edelleen muuhun määräpaikkaan kuin tämän liitteen osassa 2 tai liitteen II a osassa 2 lueteltuihin määräpaikkoihin taikka jäsenvaltioihin; |
| --- | --- |

3)

viejä huolellisuusvelvoitteensa mukaisesti tietää, että kyseessä olevat tuotteet viedään edelleen muuhun määräpaikkaan kuin tämän liitteen osassa 2 tai liitteen II a osassa 2 lueteltuihin määräpaikkoihin taikka jäsenvaltioihin;

| 4) | asianomaiset tuotteet viedään tullivapaalle vapaa-alueelle tai vapaavarastoon, joka sijaitsee luvan kattamassa määräpaikassa. |
| --- | --- |

4)

asianomaiset tuotteet viedään tullivapaalle vapaa-alueelle tai vapaavarastoon, joka sijaitsee luvan kattamassa määräpaikassa.

| 2. | Viejien on ilmoitettava hallinnollisen yhtenäisasiakirjan 44 kohdassa EU-viitenumero X002 ja mainittava erityisesti, että tuotteet viedään unionin yleisen vientiluvan EU005 nojalla. |
| --- | --- |

2.

Viejien on ilmoitettava hallinnollisen yhtenäisasiakirjan 44 kohdassa EU-viitenumero X002 ja mainittava erityisesti, että tuotteet viedään unionin yleisen vientiluvan EU005 nojalla.

| 3. | Tätä lupaa käyttävän viejän on ilmoitettava sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille tämän luvan ensimmäisestä käyttökerrasta viimeistään 30 päivän kuluttua ensimmäisestä vientipäivämäärästä tai vaihtoehtoisesti ja viejän sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen vaatimuksesta ennen tämän luvan ensimmäistä käyttökertaa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tätä lupaa varten valitusta ilmoitusmenettelystä. Komissio julkaisee sille ilmoitetut tiedot Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.
  Jäsenvaltiot määrittelevät tämän luvan käyttöön liittyvät ilmoitusvaatimukset sekä lisätiedot, jotka jäsenvaltio, josta vienti tapahtuu, saattaa vaatia tämän luvan perusteella viedyistä tuotteista.
  Jäsenvaltio voi vaatia alueelleen sijoittautuneita viejiä rekisteröitymään ennen tämän luvan ensimmäistä käyttökertaa. Rekisteröinti tapahtuu automaattisesti, ja toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat siitä viejälle viipymättä ja joka tapauksessa 10 työpäivän kuluessa, jollei tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdasta muuta johdu.
  Toisessa ja kolmannessa alakohdassa esitettyjen vaatimusten on tilanteen mukaan perustuttava vaatimuksiin, jotka on määritelty kansallisten yleisten vientilupien käyttöä varten ja joita tällaisia lupia myöntävät jäsenvaltiot asettavat. |
| --- | --- |

3.

Tätä lupaa käyttävän viejän on ilmoitettava sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille tämän luvan ensimmäisestä käyttökerrasta viimeistään 30 päivän kuluttua ensimmäisestä vientipäivämäärästä tai vaihtoehtoisesti ja viejän sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen vaatimuksesta ennen tämän luvan ensimmäistä käyttökertaa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tätä lupaa varten valitusta ilmoitusmenettelystä. Komissio julkaisee sille ilmoitetut tiedot Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.

Jäsenvaltiot määrittelevät tämän luvan käyttöön liittyvät ilmoitusvaatimukset sekä lisätiedot, jotka jäsenvaltio, josta vienti tapahtuu, saattaa vaatia tämän luvan perusteella viedyistä tuotteista.

Jäsenvaltio voi vaatia alueelleen sijoittautuneita viejiä rekisteröitymään ennen tämän luvan ensimmäistä käyttökertaa. Rekisteröinti tapahtuu automaattisesti, ja toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat siitä viejälle viipymättä ja joka tapauksessa 10 työpäivän kuluessa, jollei tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdasta muuta johdu.

Toisessa ja kolmannessa alakohdassa esitettyjen vaatimusten on tilanteen mukaan perustuttava vaatimuksiin, jotka on määritelty kansallisten yleisten vientilupien käyttöä varten ja joita tällaisia lupia myöntävät jäsenvaltiot asettavat.

LIITE II f

UNIONIN YLEINEN VIENTILUPA N:o EU006

(tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu)

Kemikaalit

Osa 1 –   Tuotteet

Tämä yleinen vientilupa kattaa seuraavat tämän asetuksen liitteessä I mainitut kaksikäyttötuotteet:

| | 1C350:






  1. | Tiodiglykoli (111-48-8) |
| --- | --- | --- |

1C350:

1.

Tiodiglykoli (111-48-8)

| 2. | Fosforioksikloridi (10025-87-3) |
| --- | --- |

2.

Fosforioksikloridi (10025-87-3)

| 3. | Dimetyylimetyylifosfonaatti (756-79-6) |
| --- | --- |

3.

Dimetyylimetyylifosfonaatti (756-79-6)

| 5. | Metyylifosfonotiohappodikloridi (676-97-1) |
| --- | --- |

5.

Metyylifosfonotiohappodikloridi (676-97-1)

| 6. | Dimetyylifosfiitti (DMP) (868-85-9) |
| --- | --- |

6.

Dimetyylifosfiitti (DMP) (868-85-9)

| 7. | Fosforitrikloridi (7719-12-2) |
| --- | --- |

7.

Fosforitrikloridi (7719-12-2)

| 8. | Trimetyylifosfiitti (TMP) (121-45-9) |
| --- | --- |

8.

Trimetyylifosfiitti (TMP) (121-45-9)

| 9. | Tionyylikloridi (7719-09-7) |
| --- | --- |

9.

Tionyylikloridi (7719-09-7)

| 10. | N-metyyli-3-piperidinoli (3554-74-3) |
| --- | --- |

10.

N-metyyli-3-piperidinoli (3554-74-3)

| 11. | 2-N,N-di-isopropyyliamino-etyylikloridi (96-79-7) |
| --- | --- |

11.

2-N,N-di-isopropyyliamino-etyylikloridi (96-79-7)

| 12. | 2-N,N-di-isopropyyliamino-etaanitioli (5842-07-9) |
| --- | --- |

12.

2-N,N-di-isopropyyliamino-etaanitioli (5842-07-9)

| 13. | Kinuklinidin-3-oli (1619-34-7) |
| --- | --- |

13.

Kinuklinidin-3-oli (1619-34-7)

| 14. | Kaliumfluoridi (7789-23-3) |
| --- | --- |

14.

Kaliumfluoridi (7789-23-3)

| 15. | 2-kloorietanoli (107-07-3) |
| --- | --- |

15.

2-kloorietanoli (107-07-3)

| 16. | Dimetyyliamiini (124-40-3) |
| --- | --- |

16.

Dimetyyliamiini (124-40-3)

| 17. | Dietyylietyylifosfonaatti (78-38-6) |
| --- | --- |

17.

Dietyylietyylifosfonaatti (78-38-6)

| 18. | Dietyyli-N,N-dimetyyli-fosforoamidaatti (2404-03-7) |
| --- | --- |

18.

Dietyyli-N,N-dimetyyli-fosforoamidaatti (2404-03-7)

| 19. | Dietyylifosfiitti (762-04-9) |
| --- | --- |

19.

Dietyylifosfiitti (762-04-9)

| 20. | Dimetyyliamiinihydrokloridi (506-59-2) |
| --- | --- |

20.

Dimetyyliamiinihydrokloridi (506-59-2)

| 21. | Etyylifosfonidikloridi (1498-40-4) |
| --- | --- |

21.

Etyylifosfonidikloridi (1498-40-4)

| 22. | Etyylifosfonodikloridi (1066-50-8) |
| --- | --- |

22.

Etyylifosfonodikloridi (1066-50-8)

| 24. | Vetyfluoridi (7664-39-3) |
| --- | --- |

24.

Vetyfluoridi (7664-39-3)

| 25. | Metyylibentsilaatti (76-89-1) |
| --- | --- |

25.

Metyylibentsilaatti (76-89-1)

| 26. | Metyylifosfonidikloridi (676-83-5) |
| --- | --- |

26.

Metyylifosfonidikloridi (676-83-5)

| 27. | 2-N,N-di-isopropyyliamino-etanoli (96-80-0) |
| --- | --- |

27.

2-N,N-di-isopropyyliamino-etanoli (96-80-0)

| 28. | Pinakolyylialkoholi (464-07-3) |
| --- | --- |

28.

Pinakolyylialkoholi (464-07-3)

| 30. | Trietyylifosfiitti (122-52-1) |
| --- | --- |

30.

Trietyylifosfiitti (122-52-1)

| 31. | Arseenitrikloridi (7784-34-1) |
| --- | --- |

31.

Arseenitrikloridi (7784-34-1)

| 32. | Bentsiilihappo (76-93-7) |
| --- | --- |

32.

Bentsiilihappo (76-93-7)

| 33. | Dietyylimetyylifosfoniitti (15715-41-0) |
| --- | --- |

33.

Dietyylimetyylifosfoniitti (15715-41-0)

| 34. | Dimetyylietyylifosfonaatti (6163-75-3) |
| --- | --- |

34.

Dimetyylietyylifosfonaatti (6163-75-3)

| 35. | Etyylifosfonidifluoridi (430-78-4) |
| --- | --- |

35.

Etyylifosfonidifluoridi (430-78-4)

| 36. | Metyylifosfonidifluoridi (753-59-3) |
| --- | --- |

36.

Metyylifosfonidifluoridi (753-59-3)

| 37. | 3-kinuklidinoni (3731-38-2) |
| --- | --- |

37.

3-kinuklidinoni (3731-38-2)

| 38. | Fosforipentakloridi (10026-13-8) |
| --- | --- |

38.

Fosforipentakloridi (10026-13-8)

| 39. | Pinakoloni (3,3-dimetyyli-2-butanoni) (75-97-8) |
| --- | --- |

39.

Pinakoloni (3,3-dimetyyli-2-butanoni) (75-97-8)

| 40. | Kaliumsyanidi (151-50-8) |
| --- | --- |

40.

Kaliumsyanidi (151-50-8)

| 41. | Kaliumvetyfluoridi (7789-29-9) |
| --- | --- |

41.

Kaliumvetyfluoridi (7789-29-9)

| 42. | Ammoniumvetyfluoridi eli ammoniumbifluoridi (1341-49-7) |
| --- | --- |

42.

Ammoniumvetyfluoridi eli ammoniumbifluoridi (1341-49-7)

| 43. | Natriumfluoridi (7681-49-4) |
| --- | --- |

43.

Natriumfluoridi (7681-49-4)

| 44. | Natriumvetyfluoridi (1333-83-1) |
| --- | --- |

44.

Natriumvetyfluoridi (1333-83-1)

| 45. | Natriumsyanidi (143-33-9) |
| --- | --- |

45.

Natriumsyanidi (143-33-9)

| 46. | Trietanoliamiini (102-71-6) |
| --- | --- |

46.

Trietanoliamiini (102-71-6)

| 47. | Fosforipentasulfidi (1314-80-3) |
| --- | --- |

47.

Fosforipentasulfidi (1314-80-3)

| 48. | Di-isopropyyliamiini (108-18-9) |
| --- | --- |

48.

Di-isopropyyliamiini (108-18-9)

| 49. | Dietyyliaminoetanoli (100-37-8) |
| --- | --- |

49.

Dietyyliaminoetanoli (100-37-8)

| 50. | Natriumsulfidi (1313-82-2) |
| --- | --- |

50.

Natriumsulfidi (1313-82-2)

| 51. | Dirikkidikloridi (10025-67-9) |
| --- | --- |

51.

Dirikkidikloridi (10025-67-9)

| 52. | Rikkikloridi (10545-99-0) |
| --- | --- |

52.

Rikkikloridi (10545-99-0)

| 53. | Trietanoliamiinihydrokloridi (637-39-8) |
| --- | --- |

53.

Trietanoliamiinihydrokloridi (637-39-8)

| 54. | N,N-di-isopropyyli2-aminoetyylikloridihydrokloridi (4261-68-1) |
| --- | --- |

54.

N,N-di-isopropyyli2-aminoetyylikloridihydrokloridi (4261-68-1)

| 55. | Metyylifosfonihappo (993-13-5) |
| --- | --- |

55.

Metyylifosfonihappo (993-13-5)

| 56. | Dietyylimetyylifosfonaatti (683-08-9) |
| --- | --- |

56.

Dietyylimetyylifosfonaatti (683-08-9)

| 57. | N,N-dimetyyliaminofosforyylidikloridi (677-43-0) |
| --- | --- |

57.

N,N-dimetyyliaminofosforyylidikloridi (677-43-0)

| 58. | Tri-isopropyylifosfiitti (116-17-6) |
| --- | --- |

58.

Tri-isopropyylifosfiitti (116-17-6)

| 59. | Etyylidietanoliamiini (139-87-7) |
| --- | --- |

59.

Etyylidietanoliamiini (139-87-7)

| 60. | O,O-dietyylifosforotioaatti (2465-65-8) |
| --- | --- |

60.

O,O-dietyylifosforotioaatti (2465-65-8)

| 61. | O,O-dietyylifosforoditioaatti (298-06-6) |
| --- | --- |

61.

O,O-dietyylifosforoditioaatti (298-06-6)

| 62. | Natriumheksafluorisilikaatti (16893-85-9) |
| --- | --- |

62.

Natriumheksafluorisilikaatti (16893-85-9)

| 63. | Metyylifosfonotiohappodikloridi (676-98-2). |
| --- | --- |

63.

Metyylifosfonotiohappodikloridi (676-98-2).

| | 1C450 a:






  4. | fosgeeni: karbonyylidikloridi (75-44-5) |
| --- | --- | --- |

1C450 a:

4.

fosgeeni: karbonyylidikloridi (75-44-5)

| 5. | kloorisyanidi (506-77-4) |
| --- | --- |

5.

kloorisyanidi (506-77-4)

| 6. | vetysyanidi (74-90-8) |
| --- | --- |

6.

vetysyanidi (74-90-8)

| 7. | klooripikriini: trikloorinitrometaani (76-06-2); |
| --- | --- |

7.

klooripikriini: trikloorinitrometaani (76-06-2);

| | 1C450 b:






  1. | muut kuin asetarvikeluettelossa tai kohdassa 1C350 luetellut kemikaalit, jotka sisältävät fosforiatomin, johon on sitoutunut yksi metyyli-, etyyli-, n-propyyli- tai isopropyyliryhmä, mutta ei muita hiiliatomeja; |
| --- | --- | --- |

1C450 b:

1.

muut kuin asetarvikeluettelossa tai kohdassa 1C350 luetellut kemikaalit, jotka sisältävät fosforiatomin, johon on sitoutunut yksi metyyli-, etyyli-, n-propyyli- tai isopropyyliryhmä, mutta ei muita hiiliatomeja;

| 2. | N,N-dialkyyli-[metyyli-, etyyli-, n-propyyli- tai isopropyyli-]-fosforamidodihalidit, muut kuin N,N-dimetyyliaminofosforyylidikloridi, joka luetellaan kohdassa 1C350.57; |
| --- | --- |

2.

N,N-dialkyyli-[metyyli-, etyyli-, n-propyyli- tai isopropyyli-]-fosforamidodihalidit, muut kuin N,N-dimetyyliaminofosforyylidikloridi, joka luetellaan kohdassa 1C350.57;

| 3. | dialkyyli-[metyyli-, etyyli-, n-propyyli- tai isopropyyli-]-N,N-dialkyyli-[metyyli-, etyyli-, n-propyyli- tai isopropyyli-]-fosforoamidaatit, muut kuin dietyyli-N,N-dimetyyli- fosforoamidaatti, joka luetellaan kohdassa 1C350; |
| --- | --- |

3.

dialkyyli-[metyyli-, etyyli-, n-propyyli- tai isopropyyli-]-N,N-dialkyyli-[metyyli-, etyyli-, n-propyyli- tai isopropyyli-]-fosforoamidaatit, muut kuin dietyyli-N,N-dimetyyli- fosforoamidaatti, joka luetellaan kohdassa 1C350;

| 4. | 2-N,N-dialkyyli-[metyyli-, etyyli-, n-propyyli- tai isopropyyli-]-aminoetyylikloridit ja vastaavat protonoidut suolat, muut kuin N,N-di-isopropyyliaminoetyylikloridi tai N,N-di-isopropyyliaminoetyylikloridi hydrokloridi, jotka luetellaan kohdassa 1C350; |
| --- | --- |

4.

2-N,N-dialkyyli-[metyyli-, etyyli-, n-propyyli- tai isopropyyli-]-aminoetyylikloridit ja vastaavat protonoidut suolat, muut kuin N,N-di-isopropyyliaminoetyylikloridi tai N,N-di-isopropyyliaminoetyylikloridi hydrokloridi, jotka luetellaan kohdassa 1C350;

| 5. | 2-N,N-dialkyyli-[metyyli-, etyyli-, n-propyyli- tai isopropyyli-]-aminoetanolit ja vastaavat protonoidut suolat, muut kuin N,N-di-isopropyyliaminoetanoli (96-80-0) ja N,N-dietyyliaminoetanoli (100-37-8), jotka luetellaan kohdassa 1C350; |
| --- | --- |

5.

2-N,N-dialkyyli-[metyyli-, etyyli-, n-propyyli- tai isopropyyli-]-aminoetanolit ja vastaavat protonoidut suolat, muut kuin N,N-di-isopropyyliaminoetanoli (96-80-0) ja N,N-dietyyliaminoetanoli (100-37-8), jotka luetellaan kohdassa 1C350;

| 6. | 2-N,N-dialkyyli-[metyyli-, etyyli-, n-propyyli- tai isopropyyli-]-aminoetaanitiolit ja vastaavat protonoidut suolat, muut kuin N,N-di-isopropyyliaminoetaanitioli, joka luetellaan kohdassa 1C350; |
| --- | --- |

6.

2-N,N-dialkyyli-[metyyli-, etyyli-, n-propyyli- tai isopropyyli-]-aminoetaanitiolit ja vastaavat protonoidut suolat, muut kuin N,N-di-isopropyyliaminoetaanitioli, joka luetellaan kohdassa 1C350;

| 8. | metyylidietanoliamiini (105-59-9). |
| --- | --- |

8.

metyylidietanoliamiini (105-59-9).

Osa 2 –   Määräpaikat

Tämä lupa on voimassa kaikkialla unionissa seuraaviin määräpaikkoihin suuntautuvassa viennissä:

Argentiina, Etelä-Korea, Islanti, Kroatia, Turkki, Ukraina.

Osa 3 –   Käytön edellytykset ja vaatimukset

| 1. | Tämä lupa ei oikeuta tuotteiden vientiin, jos






  1) | viejä on saanut sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaisilta viranomaisilta, sellaisina kuin ne on määritelty tämän asetuksen 9 artiklan 6 kohdassa, tiedon, että asianomaiset tuotteet on tai voi olla kokonaan tai osittain tarkoitettu






  a) | käyttöön, joka liittyy kemiallisten, biologisten tai ydinaseiden taikka muiden ydinräjähteiden kehittämiseen, tuotantoon, käsittelyyn, käyttöön, ylläpitoon, varastointiin, havaitsemiseen, tunnistamiseen tai levittämiseen taikka tällaisten aseiden maaliin saattamiseen soveltuvien ohjusten kehittämiseen, tuotantoon, ylläpitoon tai varastointiin; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Tämä lupa ei oikeuta tuotteiden vientiin, jos

1)

viejä on saanut sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaisilta viranomaisilta, sellaisina kuin ne on määritelty tämän asetuksen 9 artiklan 6 kohdassa, tiedon, että asianomaiset tuotteet on tai voi olla kokonaan tai osittain tarkoitettu

a)

käyttöön, joka liittyy kemiallisten, biologisten tai ydinaseiden taikka muiden ydinräjähteiden kehittämiseen, tuotantoon, käsittelyyn, käyttöön, ylläpitoon, varastointiin, havaitsemiseen, tunnistamiseen tai levittämiseen taikka tällaisten aseiden maaliin saattamiseen soveltuvien ohjusten kehittämiseen, tuotantoon, ylläpitoon tai varastointiin;

| b) | sotilaalliseen loppukäyttöön, sellaisena kuin se on määritelty tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa, jos ostajamaata tai määrämaata koskee neuvoston päätöksellä tai yhteisellä kannalla taikka Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön päätöksellä tai Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston sitovalla päätöslauselmalla määrätty aseidenvientikielto; tai |
| --- | --- |

b)

sotilaalliseen loppukäyttöön, sellaisena kuin se on määritelty tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa, jos ostajamaata tai määrämaata koskee neuvoston päätöksellä tai yhteisellä kannalla taikka Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön päätöksellä tai Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston sitovalla päätöslauselmalla määrätty aseidenvientikielto; tai

| c) | käytettäviksi kansallisessa asetarvikeluettelossa lueteltujen sellaisten asetarvikkeiden osina tai komponentteina, jotka on viety kyseisen jäsenvaltion alueelta ilman lupaa tai kyseisen jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä säädetyn luvan vastaisesti; |
| --- | --- |

c)

käytettäviksi kansallisessa asetarvikeluettelossa lueteltujen sellaisten asetarvikkeiden osina tai komponentteina, jotka on viety kyseisen jäsenvaltion alueelta ilman lupaa tai kyseisen jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä säädetyn luvan vastaisesti;

| 2) | viejä huolellisuusvelvoitteensa mukaisesti tietää, että kyseessä olevat tuotteet on kokonaan tai osittain tarkoitettu johonkin 1 alakohdassa tarkoitettuun käyttöön; |
| --- | --- |

2)

viejä huolellisuusvelvoitteensa mukaisesti tietää, että kyseessä olevat tuotteet on kokonaan tai osittain tarkoitettu johonkin 1 alakohdassa tarkoitettuun käyttöön;

| 3) | viejä huolellisuusvelvoitteensa mukaisesti tietää, että kyseessä olevat tuotteet viedään edelleen muuhun määräpaikkaan kuin tämän liitteen osassa 2 tai liitteen II a osassa 2 lueteltuihin määräpaikkoihin taikka jäsenvaltioihin; tai |
| --- | --- |

3)

viejä huolellisuusvelvoitteensa mukaisesti tietää, että kyseessä olevat tuotteet viedään edelleen muuhun määräpaikkaan kuin tämän liitteen osassa 2 tai liitteen II a osassa 2 lueteltuihin määräpaikkoihin taikka jäsenvaltioihin; tai

| 4) | asianomaiset tuotteet viedään tullivapaalle vapaa-alueelle tai vapaavarastoon, joka sijaitsee tämän luvan kattamassa määräpaikassa. |
| --- | --- |

4)

asianomaiset tuotteet viedään tullivapaalle vapaa-alueelle tai vapaavarastoon, joka sijaitsee tämän luvan kattamassa määräpaikassa.

| 2. | Viejien on ilmoitettava hallinnollisen yhtenäisasiakirjan 44 kohdassa EU-viitenumero X002 ja mainittava erityisesti, että tuotteet viedään unionin yleisen vientiluvan EU006 nojalla. |
| --- | --- |

2.

Viejien on ilmoitettava hallinnollisen yhtenäisasiakirjan 44 kohdassa EU-viitenumero X002 ja mainittava erityisesti, että tuotteet viedään unionin yleisen vientiluvan EU006 nojalla.

| 3. | Tätä lupaa käyttävän viejän on ilmoitettava sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille tämän luvan ensimmäisestä käyttökerrasta viimeistään 30 päivän kuluttua ensimmäisestä vientipäivämäärästä tai vaihtoehtoisesti ja viejän sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen vaatimuksesta ennen tämän luvan ensimmäistä käyttökertaa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tätä lupaa varten valitusta ilmoitusmenettelystä. Komissio julkaisee sille ilmoitetut tiedot Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.
  Jäsenvaltiot määrittelevät tämän luvan käyttöön liittyvät ilmoitusvaatimukset sekä lisätiedot, jotka jäsenvaltio, josta vienti tapahtuu, saattaa vaatia tämän luvan perusteella viedyistä tuotteista.
  Jäsenvaltio voi vaatia alueelleen sijoittautuneita viejiä rekisteröitymään ennen tämän luvan ensimmäistä käyttökertaa. Rekisteröinti tapahtuu automaattisesti, ja toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat siitä viejälle viipymättä ja joka tapauksessa 10 työpäivän kuluessa, jollei tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdasta muuta johdu.
  Toisessa ja kolmannessa alakohdassa esitettyjen vaatimusten on tilanteen mukaan perustuttava vaatimuksiin, jotka on määritelty kansallisten yleisten vientilupien käyttöä varten ja joita tällaisia lupia myöntävät jäsenvaltiot asettavat. |
| --- | --- |

3.

Tätä lupaa käyttävän viejän on ilmoitettava sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille tämän luvan ensimmäisestä käyttökerrasta viimeistään 30 päivän kuluttua ensimmäisestä vientipäivämäärästä tai vaihtoehtoisesti ja viejän sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen vaatimuksesta ennen tämän luvan ensimmäistä käyttökertaa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tätä lupaa varten valitusta ilmoitusmenettelystä. Komissio julkaisee sille ilmoitetut tiedot Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.

Jäsenvaltiot määrittelevät tämän luvan käyttöön liittyvät ilmoitusvaatimukset sekä lisätiedot, jotka jäsenvaltio, josta vienti tapahtuu, saattaa vaatia tämän luvan perusteella viedyistä tuotteista.

Jäsenvaltio voi vaatia alueelleen sijoittautuneita viejiä rekisteröitymään ennen tämän luvan ensimmäistä käyttökertaa. Rekisteröinti tapahtuu automaattisesti, ja toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat siitä viejälle viipymättä ja joka tapauksessa 10 työpäivän kuluessa, jollei tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdasta muuta johdu.

Toisessa ja kolmannessa alakohdassa esitettyjen vaatimusten on tilanteen mukaan perustuttava vaatimuksiin, jotka on määritelty kansallisten yleisten vientilupien käyttöä varten ja joita tällaisia lupia myöntävät jäsenvaltiot asettavat.

LIITE II g

(tämän asetuksen 9 artiklan 4 kohdan a alakohdassa ja liitteessä II a, II c ja II d tarkoitettu luettelo)

Luettelon kohdissa ei aina ole tuotteiden täydellistä kuvausta ja niihin liittyviä liitteessä I olevia huomautuksia. Tuotteiden täydellinen kuvaus on vain liitteessä I.

Tuotteen mainitseminen tässä liitteessä ei vaikuta liitteessä I olevan yleisen ohjelmistohuomautuksen soveltamiseen.

| — | Kaikki liitteessä IV mainitut tuotteet. |
| --- | --- |

—

Kaikki liitteessä IV mainitut tuotteet.

| — | 0C001 Luonnonuraani tai köyhdytetty uraani tai torium metallina, seoksena, kemiallisena yhdisteenä tai konsentraattina ja mikä tahansa muu aine, joka sisältää yhtä tai useampaa edellä mainituista. |
| --- | --- |

—

0C001 Luonnonuraani tai köyhdytetty uraani tai torium metallina, seoksena, kemiallisena yhdisteenä tai konsentraattina ja mikä tahansa muu aine, joka sisältää yhtä tai useampaa edellä mainituista.

| — | 0C002 Muut kuin liitteessä IV mainitut erityiset halkeamiskelpoiset materiaalit. |
| --- | --- |

—

0C002 Muut kuin liitteessä IV mainitut erityiset halkeamiskelpoiset materiaalit.

| — | 0D001 Ohjelmistot, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu ryhmässä 0 määriteltyjen tuotteiden kehittämistä, tuotantoa tai käyttöä varten, siltä osin kuin ne liittyvät 0C001 kohtaan tai niihin 0C002 kohdan aineisiin, jotka eivät sisälly liitteeseen IV. |
| --- | --- |

—

0D001 Ohjelmistot, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu ryhmässä 0 määriteltyjen tuotteiden kehittämistä, tuotantoa tai käyttöä varten, siltä osin kuin ne liittyvät 0C001 kohtaan tai niihin 0C002 kohdan aineisiin, jotka eivät sisälly liitteeseen IV.

| — | 0E001 Teknologia ydinteknologiahuomautuksen mukaisesti ryhmässä 0 määriteltyjen tuotteiden kehittämistä, tuotantoa tai käyttöä varten, siltä osin kuin se liittyy 0C001 kohtaan tai niihin 0C002 kohdan aineisiin, jotka eivät sisälly liitteeseen IV. |
| --- | --- |

—

0E001 Teknologia ydinteknologiahuomautuksen mukaisesti ryhmässä 0 määriteltyjen tuotteiden kehittämistä, tuotantoa tai käyttöä varten, siltä osin kuin se liittyy 0C001 kohtaan tai niihin 0C002 kohdan aineisiin, jotka eivät sisälly liitteeseen IV.

| — | 1A102 toistokyllästetyt pyrolisoidut hiili-hiilikomponentit, jotka on tarkoitettu 9A004 kohdassa määriteltyihin avaruuteen laukaisussa käytettäviin kantoraketteihin tai 9A104 kohdassa määriteltyihin luotainraketteihin. |
| --- | --- |

—

1A102 toistokyllästetyt pyrolisoidut hiili-hiilikomponentit, jotka on tarkoitettu 9A004 kohdassa määriteltyihin avaruuteen laukaisussa käytettäviin kantoraketteihin tai 9A104 kohdassa määriteltyihin luotainraketteihin.

| — | 1C351 Ihmispatogeenit, zoonoosit ja toksiinit. |
| --- | --- |

—

1C351 Ihmispatogeenit, zoonoosit ja toksiinit.

| — | 1C352 Eläinpatogeenit. |
| --- | --- |

—

1C352 Eläinpatogeenit.

| — | 1C353 Geneettinen materiaali ja geneettisesti muunnetut organismit. |
| --- | --- |

—

1C353 Geneettinen materiaali ja geneettisesti muunnetut organismit.

| — | 1C354 Kasvipatogeenit. |
| --- | --- |

—

1C354 Kasvipatogeenit.

| — | 1C450a.1. amiton: O,O-dietyyli-S-2-N,N-dietyyliaminoetyyli-fosforotiolaatti (78-53-5) ja vastaavat alkyloidut tai protonoidut suolat. |
| --- | --- |

—

1C450a.1. amiton: O,O-dietyyli-S-2-N,N-dietyyliaminoetyyli-fosforotiolaatti (78-53-5) ja vastaavat alkyloidut tai protonoidut suolat.

| — | 1C450a.2. PFIB: 1,1,3,3,3-pentafluoro-2-(trifluorometyyli)-1-propeeni (382-21-8). |
| --- | --- |

—

1C450a.2. PFIB: 1,1,3,3,3-pentafluoro-2-(trifluorometyyli)-1-propeeni (382-21-8).

| — | 7E104 Teknologia, joka on tarkoitettu lennon ohjaus-, ohjautus- ja työntövoimatietojen integrointiin lennonhallintajärjestelmään rakettijärjestelmän lentoradan optimoimiseksi. |
| --- | --- |

—

7E104 Teknologia, joka on tarkoitettu lennon ohjaus-, ohjautus- ja työntövoimatietojen integrointiin lennonhallintajärjestelmään rakettijärjestelmän lentoradan optimoimiseksi.

| — | 9A009.a Hybridipolttoainetta käyttävien rakettien työntövoimajärjestelmät, joiden kokonaisimpulssikapasiteetti ylittää 1,1 MNs. |
| --- | --- |

—

9A009.a Hybridipolttoainetta käyttävien rakettien työntövoimajärjestelmät, joiden kokonaisimpulssikapasiteetti ylittää 1,1 MNs.

| — | 9A117 Ohjuksissa käyttökelpoiset rakettien vaiheistusmekanismit, irrotusmekanismit ja vaiheiden väliset laitteet |
| --- | --- |

—

9A117 Ohjuksissa käyttökelpoiset rakettien vaiheistusmekanismit, irrotusmekanismit ja vaiheiden väliset laitteet

---

KOMISSION LAUSUMA

Komissio aikoo tarkastella tätä asetusta uudelleen 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä ja harkita erityisesti mahdollisuutta ottaa käyttöön arvoltaan vähäisiä toimituksia koskeva yleinen vientilupa.

---

EUROOPAN PARLAMENTIN, NEUVOSTON JA KOMISSION LAUSUMA ARVOLTAAN VÄHÄISISTÄ TOIMITUKSISTA

Tämä asetus ei vaikuta arvoltaan vähäisiä toimituksia koskeviin kansallisiin yleisiin vientilupiin, joita jäsenvaltiot ovat myöntäneet asetuksen (EY) N:o 428/2009 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

---

| 8.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 326/45 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 326/45

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1233/2011,

annettu 16 päivänä marraskuuta 2011,

tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Vientiluottolaitokset auttavat kehittämään maailmankauppaa tukemalla yritysten vientiä ja sijoituksia tavalla, joka täydentää yksityissektorin antamaa rahoitusta ja vakuutuksia. Unioni on osapuolena Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevassa järjestelyssä, jäljempänä ’järjestely’. Järjestelyllä, jonka sen osallistujat ovat toteuttaneet, säännellään rahoitukseen liittyviä ehtoja, joita vientiluottolaitokset voivat tarjota yhtäläisten toimintaedellytysten aikaansaamiseksi julkisesti tuetuille vientiluotoille. |
| --- | --- |

(1)

Vientiluottolaitokset auttavat kehittämään maailmankauppaa tukemalla yritysten vientiä ja sijoituksia tavalla, joka täydentää yksityissektorin antamaa rahoitusta ja vakuutuksia. Unioni on osapuolena Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevassa järjestelyssä, jäljempänä ’järjestely’. Järjestelyllä, jonka sen osallistujat ovat toteuttaneet, säännellään rahoitukseen liittyviä ehtoja, joita vientiluottolaitokset voivat tarjota yhtäläisten toimintaedellytysten aikaansaamiseksi julkisesti tuetuille vientiluotoille.

| (2) | Järjestelyn suuntaviivojen ja hankerahoituksen erityismääräyksien soveltaminen unionissa perustuu tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin 4 päivänä huhtikuuta 1978 tehdyn päätöksen korvaamisesta 22 päivänä joulukuuta 2000 tehtyyn neuvoston päätökseen 2001/76/EY (2) ja hankerahoitusta koskevan puitesopimuksen periaatteiden soveltamisesta julkisesti tuettujen vientiluottojen alalla 22 päivänä joulukuuta 2000 tehtyyn neuvoston päätökseen 2001/77/EY (3). |
| --- | --- |

(2)

Järjestelyn suuntaviivojen ja hankerahoituksen erityismääräyksien soveltaminen unionissa perustuu tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin 4 päivänä huhtikuuta 1978 tehdyn päätöksen korvaamisesta 22 päivänä joulukuuta 2000 tehtyyn neuvoston päätökseen 2001/76/EY (2) ja hankerahoitusta koskevan puitesopimuksen periaatteiden soveltamisesta julkisesti tuettujen vientiluottojen alalla 22 päivänä joulukuuta 2000 tehtyyn neuvoston päätökseen 2001/77/EY (3).

| (3) | Järjestely edistää vientiluottolaitosten toiminnan kautta epäsuorasti vapaata ja oikeudenmukaista kauppaa sekä sellaisten yritysten tekemiä sijoituksia, joilla olisi muuten käytettävissään vähemmän yksityissektorin myöntämiä luottoja. |
| --- | --- |

(3)

Järjestely edistää vientiluottolaitosten toiminnan kautta epäsuorasti vapaata ja oikeudenmukaista kauppaa sekä sellaisten yritysten tekemiä sijoituksia, joilla olisi muuten käytettävissään vähemmän yksityissektorin myöntämiä luottoja.

| (4) | Jäsenvaltioiden olisi noudatettava ulkoisia toimia koskevia unionin yleisiä määräyksiä, jotka koskevat esimerkiksi demokratian vakiinnuttamista, ihmisoikeuksien kunnioittamista sekä kehityspolitiikan johdonmukaisuutta ja ilmastonmuutoksen torjumista, kun ne laativat, kehittävät ja panevat toimeen kansallisia vientiluottojärjestelmiään ja harjoittavat julkisesti tuettujen vientiluottotoimien valvontaa. |
| --- | --- |

(4)

Jäsenvaltioiden olisi noudatettava ulkoisia toimia koskevia unionin yleisiä määräyksiä, jotka koskevat esimerkiksi demokratian vakiinnuttamista, ihmisoikeuksien kunnioittamista sekä kehityspolitiikan johdonmukaisuutta ja ilmastonmuutoksen torjumista, kun ne laativat, kehittävät ja panevat toimeen kansallisia vientiluottojärjestelmiään ja harjoittavat julkisesti tuettujen vientiluottotoimien valvontaa.

| (5) | Järjestelyn osallistujat osallistuvat jatkuvaan menettelyyn, jonka avulla pyritään minimoimaan markkinoiden vääristyminen ja toteuttamaan yhtäläiset toimintaedellytykset, joiden mukaan vientiluottolaitosten perimät takuumaksut perustuvat riskiin ja ovat riittäviä pitkän aikavälin toimintakulujen ja tappioiden kattamiseen WTO-sitoumusten mukaisesti. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi vientiluottojärjestelmät toimivat avoimesti ja virastot vastaavasti raportoivat OECD:lle. |
| --- | --- |

(5)

Järjestelyn osallistujat osallistuvat jatkuvaan menettelyyn, jonka avulla pyritään minimoimaan markkinoiden vääristyminen ja toteuttamaan yhtäläiset toimintaedellytykset, joiden mukaan vientiluottolaitosten perimät takuumaksut perustuvat riskiin ja ovat riittäviä pitkän aikavälin toimintakulujen ja tappioiden kattamiseen WTO-sitoumusten mukaisesti. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi vientiluottojärjestelmät toimivat avoimesti ja virastot vastaavasti raportoivat OECD:lle.

| (6) | Vientiluottolaitosten hyvin kohdistetut vientiluotot voivat parantaa unionin yritysten, myös pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, markkinoille pääsyä. |
| --- | --- |

(6)

Vientiluottolaitosten hyvin kohdistetut vientiluotot voivat parantaa unionin yritysten, myös pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, markkinoille pääsyä.

| (7) | Järjestelyn osallistujat ja unionin jäsenvaltiot sopivat tiettyjen vientiluottoja koskevien tietojen julkistamisesta avoimuutta koskevien OECD:n ja unionin sääntöjen mukaisesti, jotta mahdollistetaan yhtäläiset toimintaedellytykset järjestelyn osallistujille ja jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

(7)

Järjestelyn osallistujat ja unionin jäsenvaltiot sopivat tiettyjen vientiluottoja koskevien tietojen julkistamisesta avoimuutta koskevien OECD:n ja unionin sääntöjen mukaisesti, jotta mahdollistetaan yhtäläiset toimintaedellytykset järjestelyn osallistujille ja jäsenvaltioille.

| (8) | Unioni soveltaa liitteen I mukaisia avoimuutta ja raportointia koskevia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(8)

Unioni soveltaa liitteen I mukaisia avoimuutta ja raportointia koskevia toimenpiteitä.

| (9) | Kun otetaan huomioon maailmanmarkkinoiden kiristyvä kilpailu ja jotta vältetään unionin yrityksille aiheutuvia kilpailuhaittoja, komission olisi jäsenvaltioilta saatujen neuvotteluvaltuuksien mukaisesti tuettava OECD:n pyrkimyksiä lähestyä järjestelyyn osallistumattomia tahoja. Komission olisi käytettävä kahden- ja monenvälisiä neuvotteluja julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevien maailmanlaajuisten normien aikaansaamiseksi. Alan maailmanlaajuiset normit ovat edellytys yhtäläisille toimintaedellytyksille maailmankaupassa. |
| --- | --- |

(9)

Kun otetaan huomioon maailmanmarkkinoiden kiristyvä kilpailu ja jotta vältetään unionin yrityksille aiheutuvia kilpailuhaittoja, komission olisi jäsenvaltioilta saatujen neuvotteluvaltuuksien mukaisesti tuettava OECD:n pyrkimyksiä lähestyä järjestelyyn osallistumattomia tahoja. Komission olisi käytettävä kahden- ja monenvälisiä neuvotteluja julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevien maailmanlaajuisten normien aikaansaamiseksi. Alan maailmanlaajuiset normit ovat edellytys yhtäläisille toimintaedellytyksille maailmankaupassa.

| (10) | Järjestely ohjaa OECD-maita, mutta OECD:n ulkopuoliset maat eivät ole järjestelyn osallistujia, mikä voi tuoda kilpailuetua näiden maiden viejille. Siksi tällaisia maita kehotetaan soveltamaan järjestelyä, jotta yhtäläiset toimintaedellytykset voitaisiin taata myös maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

(10)

Järjestely ohjaa OECD-maita, mutta OECD:n ulkopuoliset maat eivät ole järjestelyn osallistujia, mikä voi tuoda kilpailuetua näiden maiden viejille. Siksi tällaisia maita kehotetaan soveltamaan järjestelyä, jotta yhtäläiset toimintaedellytykset voitaisiin taata myös maailmanlaajuisesti.

| (11) | Komissio ja jäsenvaltiot ottavat huomioon nykyisen sääntelyn yksinkertaistamiseen ja parantamiseen tähtäävän unionin politiikan ja keskittyvät järjestelyn tulevissa tarkistuksissa tarvittaessa yritysten ja kansallisten hallintojen, vientiluottolaitokset mukaan luettuina, hallinnollisen rasitteen vähentämiseen. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ja jäsenvaltiot ottavat huomioon nykyisen sääntelyn yksinkertaistamiseen ja parantamiseen tähtäävän unionin politiikan ja keskittyvät järjestelyn tulevissa tarkistuksissa tarvittaessa yritysten ja kansallisten hallintojen, vientiluottolaitokset mukaan luettuina, hallinnollisen rasitteen vähentämiseen.

| (12) | Järjestelyn osallistujat ovat päättäneet parantaa ja järkiperäistää järjestelyä. Osallistujien hyväksymiin muutoksiin kuuluvat käyttäjäystävällisyyden tehostaminen, kansainvälisten velvoitteiden johdonmukaisuuden parantaminen sekä suurempi avoimuus erityisesti suhteessa järjestelyyn osallistumattomiin maihin. Järjestelyn osallistujat ovat lisäksi sopineet, että järjestelyn tekstiin sisällytetään päätöksellä 2001/77/EY käyttöön otetut hankerahoitusta koskevat periaatteet ja päätöksen 2001/76/EY muuttamisesta tehdyllä neuvoston päätöksellä 2002/634/EY (4) käyttöön otetut laivojen vientiluottoja koskevat periaatteet. |
| --- | --- |

(12)

Järjestelyn osallistujat ovat päättäneet parantaa ja järkiperäistää järjestelyä. Osallistujien hyväksymiin muutoksiin kuuluvat käyttäjäystävällisyyden tehostaminen, kansainvälisten velvoitteiden johdonmukaisuuden parantaminen sekä suurempi avoimuus erityisesti suhteessa järjestelyyn osallistumattomiin maihin. Järjestelyn osallistujat ovat lisäksi sopineet, että järjestelyn tekstiin sisällytetään päätöksellä 2001/77/EY käyttöön otetut hankerahoitusta koskevat periaatteet ja päätöksen 2001/76/EY muuttamisesta tehdyllä neuvoston päätöksellä 2002/634/EY (4) käyttöön otetut laivojen vientiluottoja koskevat periaatteet.

| (13) | Päätös 2001/76/EY, sellaisena kuin se on muutettuna, olisi kumottava ja korvattava tällä asetuksella, jonka liitteenä on järjestelyn kodifioitu ja tarkistettu teksti, ja päätös 2001/77/EY olisi kumottava. |
| --- | --- |

(13)

Päätös 2001/76/EY, sellaisena kuin se on muutettuna, olisi kumottava ja korvattava tällä asetuksella, jonka liitteenä on järjestelyn kodifioitu ja tarkistettu teksti, ja päätös 2001/77/EY olisi kumottava.

| (14) | Jotta järjestelyn osallistujien sopimat muutokset järjestelyssä määritettyihin suuntaviivoihin voitaisiin siirtää helposti ja nopeasti unionin lainsäädäntöön, komission olisi tarvittaessa hyväksyttävä delegoituja säädöksiä liitteen II tarkistamiseksi. Komissiolle olisi näin ollen siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat järjestelyn osallistujien sopimia muutoksia suuntaviivoihin. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti, |
| --- | --- |

(14)

Jotta järjestelyn osallistujien sopimat muutokset järjestelyssä määritettyihin suuntaviivoihin voitaisiin siirtää helposti ja nopeasti unionin lainsäädäntöön, komission olisi tarvittaessa hyväksyttävä delegoituja säädöksiä liitteen II tarkistamiseksi. Komissiolle olisi näin ollen siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat järjestelyn osallistujien sopimia muutoksia suuntaviivoihin. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Järjestelyn soveltaminen

Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn, jäljempänä ’järjestely’, sisältämiä suuntaviivoja sovelletaan unionissa. Järjestelyn teksti on tämän asetuksen liitteenä.

2 artikla

Säädösvallan siirto

Komissio hyväksyy delegoituja säädöksiä 3 artiklan mukaisesti liitteen II muuttamiseksi järjestelyn osallistujien sopimien suuntaviivoja koskevien muutosten seurauksena.

Jos liitteeseen II tehdään muutoksia järjestelyn osallistujien sopimien suuntaviivoja koskevien muutosten seurauksena ja pakottavat kiireelliset syyt niin edellyttävät, 4 artiklassa säädettyä menettelyä on sovellettava tämän artiklan mukaisesti hyväksyttyihin delegoituihin säädöksiin.

3 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.   Siirretään 2 artiklassa tarkoitettu valta komissiolle määräämättömäksi ajaksi 9 päivästä joulukuuta 2011.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 2 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Edellä olevan 2 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

4 artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan, kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

5 artikla

Avoimuus ja raportointi

Unionissa sovellettavat avoimuutta ja raportointia koskevat toimenpiteet on esitetty liitteessä I.

6 artikla

Kumoaminen

Kumotaan päätökset 2001/76/EY ja 2001/77/EY.

7 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 16 päivänä marraskuuta 2011.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

J. BUZEK

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

W. SZCZUKA

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 13. syyskuuta 2011 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 8. marraskuuta 2011.

1

(2)  EYVL L 32, 2.2.2001, s. 1.

2

(3)  EYVL L 32, 2.2.2001, s. 55.

3

(4)  EYVL L 206, 3.8.2002, s. 16.

4

---

LIITE I

| 1. | Kunkin jäsenvaltion on annettava komissiolle vuosittainen toimintakertomus avoimuuden parantamiseksi unionin tasolla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisten vientiluottojen valvonnasta vastaavien jäsenvaltioiden elinten oikeuksia. Jäsenvaltioiden on esitettävä kansallisen lainsäädäntökehyksensä mukaisesti tiedot varoista ja veloista, maksetuista korvauksista ja perityistä rahamääristä, uusista sitoumuksista, riskeistä sekä takuumaksuista. Jos julkisesti tuetuista vientiluottotoimista voi aiheutua vastuusitoumuksia, toimet ilmoitetaan osana vuosittaista toimintakertomusta. |
| --- | --- |

1.

Kunkin jäsenvaltion on annettava komissiolle vuosittainen toimintakertomus avoimuuden parantamiseksi unionin tasolla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisten vientiluottojen valvonnasta vastaavien jäsenvaltioiden elinten oikeuksia. Jäsenvaltioiden on esitettävä kansallisen lainsäädäntökehyksensä mukaisesti tiedot varoista ja veloista, maksetuista korvauksista ja perityistä rahamääristä, uusista sitoumuksista, riskeistä sekä takuumaksuista. Jos julkisesti tuetuista vientiluottotoimista voi aiheutua vastuusitoumuksia, toimet ilmoitetaan osana vuosittaista toimintakertomusta.

| 2. | Vuosittaisessa toimintakertomuksessa jäsenvaltioiden on kuvattava, miten ympäristöriskit, jotka voivat sisältää muita asian kannalta merkityksellisiä riskejä, otetaan huomioon niiden vientiluottolaitosten julkisesti tuetuissa vientiluottotoimissa. |
| --- | --- |

2.

Vuosittaisessa toimintakertomuksessa jäsenvaltioiden on kuvattava, miten ympäristöriskit, jotka voivat sisältää muita asian kannalta merkityksellisiä riskejä, otetaan huomioon niiden vientiluottolaitosten julkisesti tuetuissa vientiluottotoimissa.

| 3. | Komissio esittää näiden tietojen pohjalta Euroopan parlamentille vuosittaisen katsauksen, jossa arvioidaan myös, miten vientiluottolaitokset noudattavat unionin tavoitteita ja velvoitteita. |
| --- | --- |

3.

Komissio esittää näiden tietojen pohjalta Euroopan parlamentille vuosittaisen katsauksen, jossa arvioidaan myös, miten vientiluottolaitokset noudattavat unionin tavoitteita ja velvoitteita.

| 4. | Komissio esittää toimivaltansa mukaisesti Euroopan parlamentille vuotuisen kertomuksen erilaisilla kansainvälisillä yhteistyöfoorumeilla käydyistä neuvotteluista, joissa komissiolla on neuvotteluvaltuudet, julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevien yleisten normien aikaansaamiseksi.
  Ensimmäinen tämän asetuksen mukainen raportointikausi kattaa vuoden 2011. |
| --- | --- |

4.

Komissio esittää toimivaltansa mukaisesti Euroopan parlamentille vuotuisen kertomuksen erilaisilla kansainvälisillä yhteistyöfoorumeilla käydyistä neuvotteluista, joissa komissiolla on neuvotteluvaltuudet, julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevien yleisten normien aikaansaamiseksi.

Ensimmäinen tämän asetuksen mukainen raportointikausi kattaa vuoden 2011.

---

LIITE II

JULKISESTI TUETTUJA VIENTILUOTTOJA KOSKEVA JÄRJESTELY

SISÄLLYSLUETTELO

| I LUKU: | YLEISET MÄÄRÄYKSET |
| --- | --- |

I LUKU:

| 1. | TARKOITUS |
| --- | --- |

1.

| 2. | JÄRJESTELYN STATUS |
| --- | --- |

2.

| 3. | OSALLISTUJAT |
| --- | --- |

3.

| 4. | JÄRJESTELYYN OSALLISTUMATTOMILLE MAILLE TARJOLLA OLEVA TIETO |
| --- | --- |

4.

| 5. | SOVELTAMISALA |
| --- | --- |

5.

| 6. | ALAKOHTAISET SOPIMUKSET |
| --- | --- |

6.

| 7. | HANKERAHOITUS |
| --- | --- |

7.

| 8. | JÄRJESTELYSTÄ EROAMINEN |
| --- | --- |

8.

| 9. | SEURANTA |
| --- | --- |

9.

| II LUKU: | VIENTILUOTTOJA KOSKEVAT RAHOITUSEHDOT |
| --- | --- |

II LUKU:

| 10. | ENNAKKOMAKSU, SUURIN MAHDOLLINEN JULKINEN TUKI JA PAIKALLISKUSTANNUKSET |
| --- | --- |

10.

| 11. | MAIDEN LUOKITTELU ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAN MÄÄRITTÄMISEKSI |
| --- | --- |

11.

| 12. | ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT |
| --- | --- |

12.

| 13. | MUITA VOIMALAITOKSIA KUIN YDINVOIMALAITOKSIA KOSKEVAT TAKAISINMAKSUEHDOT |
| --- | --- |

13.

| 14. | PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN |
| --- | --- |

14.

| 15. | KOROT, TAKUUMAKSUT JA MUUT MAKSUT |
| --- | --- |

15.

| 16. | VIENTILUOTTOJEN KELPOISUUSAIKA |
| --- | --- |

16.

| 17. | TAPPIOIDEN VÄLTTÄMIS- TAI RAJOITTAMISTOIMET |
| --- | --- |

17.

| 18. | SOPEUTTAMINEN |
| --- | --- |

18.

| 19. | JULKISEN RAHOITUSTUEN KIINTEÄT VÄHIMMÄISKOROT |
| --- | --- |

19.

| 20. | MARKKINAVIITEKORKOJEN MÄÄRITTÄMINEN |
| --- | --- |

20.

| 21. | MARKKINAVIITEKORKOJEN SOVELTAMISAIKA |
| --- | --- |

21.

| 22. | MARKKINAVIITEKORKOJEN SOVELTAMINEN |
| --- | --- |

22.

| 23. | LUOTTORISKIN TAKUUMAKSU |
| --- | --- |

23.

| 24. | MAAKOHTAISTEN JA VALTION LUOTTORISKIEN VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUT |
| --- | --- |

24.

| 25. | MAARISKIN LUOKITTELU |
| --- | --- |

25.

| 26. | MONENVÄLISTEN JA ALUEELLISTEN INSTITUUTIOIDEN LUOKITUS |
| --- | --- |

26.

| 27. | JULKISEN VIENTILUOTON KATTAVUUDEN PROSENTTIOSUUS JA LAATU |
| --- | --- |

27.

| 28. | VALITTUJEN MAARISKIELEMENTTIEN POISSULKEMINEN JA MAARISKIN LIEVENTÄMISMENETELMÄT |
| --- | --- |

28.

| 29. | MAAKOHTAISTEN JA VALTION LUOTTORISKIEN VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN KELPOISUUDEN UUDELLEENTARKASTELU |
| --- | --- |

29.

| III LUKU: | SIDOTTUA APUA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET |
| --- | --- |

III LUKU:

| 30. | YLEISPERIAATTEET |
| --- | --- |

30.

| 31. | SIDOTUN AVUN MUODOT |
| --- | --- |

31.

| 32. | YHDISTELMÄRAHOITUS |
| --- | --- |

32.

| 33. | MAIDEN KELPOISUUS SIDOTTUUN APUUN |
| --- | --- |

33.

| 34. | HANKKEIDEN KELPOISUUS |
| --- | --- |

34.

| 35. | VÄHIMMÄISLAHJA-ASTE |
| --- | --- |

35.

| 36. | POIKKEUKSET MAIDEN TAI HANKKEIDEN KELPOISUUDESTA SIDOTTUUN APUUN |
| --- | --- |

36.

| 37. | SIDOTUN AVUN LAHJA-ASTEEN LASKEMINEN |
| --- | --- |

37.

| 38. | SIDOTUN AVUN KELPOISUUSAIKA |
| --- | --- |

38.

| 39. | SOPEUTTAMINEN |
| --- | --- |

39.

| IV LUKU: | MENETTELYT |
| --- | --- |

IV LUKU:

| 1 JAKSO: | VIENTILUOTTOJA JA KAUPPAAN LIITTYVIÄ AVUSTUKSIA KOSKEVAT YHTEISET MENETTELYT |
| --- | --- |

1 JAKSO:

| 40. | ILMOITUKSET |
| --- | --- |

40.

| 41. | JULKISTA TUKEA KOSKEVA TIETO |
| --- | --- |

41.

| 42. | SOPEUTTAMISMENETTELYT |
| --- | --- |

42.

| 43. | ERITYISNEUVOTTELUT |
| --- | --- |

43.

| 2 JAKSO: | VIENTILUOTTOJEN MENETTELYT |
| --- | --- |

2 JAKSO:

| 44. | ENNAKKOILMOITUS- JA KESKUSTELUMENETTELY |
| --- | --- |

44.

| 45. | ENNAKKOILMOITUS ILMAN KESKUSTELUJA |
| --- | --- |

45.

| 3 JAKSO: | KAUPPAAN LIITTYVÄN AVUN MENETTELYT |
| --- | --- |

3 JAKSO:

| 46. | ENNAKKOILMOITUS |
| --- | --- |

46.

| 47. | VÄLITÖN ILMOITUS |
| --- | --- |

47.

| 4 JAKSO: | SIDOTTUA APUA KOSKEVAT NEUVOTTELUMENETTELYT |
| --- | --- |

4 JAKSO:

| 48. | NEUVOTTELUJEN TARKOITUS |
| --- | --- |

48.

| 49. | NEUVOTTELUJEN LAAJUUS JA AJOITUS |
| --- | --- |

49.

| 50. | NEUVOTTELUJEN TULOS |
| --- | --- |

50.

| 5 JAKSO: | VIENTILUOTTOJA JA KAUPPAAN LIITTYVIÄ AVUSTUKSIA KOSKEVA TIEDONVAIHTO |
| --- | --- |

5 JAKSO:

| 51. | YHTEYSTAHOT |
| --- | --- |

51.

| 52. | KYSELYJEN LAAJUUS |
| --- | --- |

52.

| 53. | VASTAUSTEN LAAJUUS |
| --- | --- |

53.

| 54. | SUULLISET NEUVOTTELUT |
| --- | --- |

54.

| 55. | YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVAT MENETTELYT JA NIIDEN MUOTO |
| --- | --- |

55.

| 56. | VASTAUKSET YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVIIN EHDOTUKSIIN |
| --- | --- |

56.

| 57. | YHTEISTEN KANTOJEN HYVÄKSYMINEN |
| --- | --- |

57.

| 58. | YHTEISIÄ KANTOJA KOSKEVAT ERIMIELISYYDET |
| --- | --- |

58.

| 59. | YHTEISEN KANNAN VOIMAANTULO |
| --- | --- |

59.

| 60. | YHTEISTEN KANTOJEN VOIMASSAOLOAIKA |
| --- | --- |

60.

| 6 JAKSO: | VÄHIMMÄISKORKOJEN (MARKKINAVIITEKOROT) ILMOITTAMISTA KOSKEVAT TOIMINNALLISET MÄÄRÄYKSET |
| --- | --- |

6 JAKSO:

| 61. | VÄHIMMÄISKORKOJEN ILMOITTAMINEN |
| --- | --- |

61.

| 62. | KORKOJEN SOVELTAMISEN VOIMAANTULOPÄIVÄ |
| --- | --- |

62.

| 63. | KORKOJEN VÄLITTÖMÄT MUUTOKSET |
| --- | --- |

63.

| 7 JAKSO: | TARKASTELUT |
| --- | --- |

7 JAKSO:

| 64. | JÄRJESTELYN SÄÄNNÖLLINEN UUDELLEENTARKASTELU |
| --- | --- |

64.

| 65. | VÄHIMMÄISKORKOJEN UUDELLEENTARKASTELU |
| --- | --- |

65.

| 66. | VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN JA NIIHIN LIITTYVIEN SEIKKOJEN TARKASTELU |
| --- | --- |

66.

| LIITE I: | ALAKOHTAINEN LAIVALUOTTOSOPIMUS |
| --- | --- |

LIITE I:

| LIITE II: | YDINVOIMALAITOKSIA KOSKEVA ALAKOHTAINEN SOPIMUS |
| --- | --- |

LIITE II:

| LIITE III: | SIVIILILENTOKONEITA KOSKEVA ALAKOHTAINEN SOPIMUS |
| --- | --- |

LIITE III:

| LIITE IV: | UUSIUTUVIA ENERGIANLÄHTEITÄ JA VESIHANKKEITA KOSKEVA ALAKOHTAINEN SOPIMUS – VOIMASSA KOKEILUJAKSON 30. KESÄKUUTA 2007 SAAKKA |
| --- | --- |

LIITE IV:

| LIITE V: | ILMOITUKSISSA ANNETTAVAT TIEDOT |
| --- | --- |

LIITE V:

| LIITE VI: | VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN LASKEMINEN |
| --- | --- |

LIITE VI:

| LIITE VII: | MAARISKILUOKITUKSEN SOVELTAMISTA KOSKEVAT PERUSTEET JA EDELLYTYKSET, KUN TAKAAJA ON KOLMANNESSA MAASSA TAI MONENVÄLINEN TAIKKA ALUEELLINEN INSTITUUTIO |
| --- | --- |

LIITE VII:

| LIITE VIII: | MAARISKIN LIEVENTÄMISEN TAI POISSULKEMISEN SOVELTAMISTA KOSKEVAT PERUSTEET JA EDELLYTYKSET VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJA LASKETTAESSA |
| --- | --- |

LIITE VIII:

| LIITE IX: | KEHITYSAVUN LAADUN ARVIOINTIPERUSTEET |
| --- | --- |

LIITE IX:

| LIITE X: | HANKERAHOITUSTOIMIIN SOVELLETTAVAT EHDOT |
| --- | --- |

LIITE X:

| LIITE XI: | MÄÄRITELMÄT |
| --- | --- |

LIITE XI:

I   LUKU

YLEISET MÄÄRÄYKSET

1.   Tarkoitus

| a) | Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn, jäljempänä ’järjestely’, tärkein tavoite on luoda kehys julkisesti tuettujen vientiluottojen asianmukaiselle käytölle. |
| --- | --- |

a)

Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn, jäljempänä ’järjestely’, tärkein tavoite on luoda kehys julkisesti tuettujen vientiluottojen asianmukaiselle käytölle.

| b) | Järjestelyn avulla pyritään edistämään 5 artiklan a kohdan mukaisen julkisen tuen toimintaedellytyksiä tukemalla viejien välistä kilpailua siten, että se perustuisi tavaroiden ja palveluiden laatuun ja hintaan pikemminkin kuin mahdollisimman edullisiin julkisesti tuettuihin ehtoihin. |
| --- | --- |

b)

Järjestelyn avulla pyritään edistämään 5 artiklan a kohdan mukaisen julkisen tuen toimintaedellytyksiä tukemalla viejien välistä kilpailua siten, että se perustuisi tavaroiden ja palveluiden laatuun ja hintaan pikemminkin kuin mahdollisimman edullisiin julkisesti tuettuihin ehtoihin.

2.   Järjestelyn status

OECD:ssä laadittu järjestely tuli alun perin voimaan huhtikuussa 1978 ja on kestoltaan rajoittamaton. Järjestely on osallistujien välinen herrasmiessopimus, eli se ei ole OECD:n sitova määräys (1), vaikka OECD:n sihteeristö, jäljempänä ’sihteeristö’, osallistuu järjestelyn hallinnollisten asioiden hoitoon.

3.   Osallistujat

Järjestelyyn osallistuvat nykyisin Australia, Euroopan unioni, Japani, Kanada, Korea, Norja, Sveitsi, Uusi-Seelanti ja Yhdysvallat. Nykyiset osallistujat voivat kutsua muita OECD:n jäseniä tai siihen kuulumattomia maita mukaan.

4.   Järjestelyyn osallistumattomille maille tarjolla oleva tieto

| a) | Osallistujat sitoutuvat vaihtamaan tietoja järjestelyyn osallistumattomien maiden kanssa 5 artiklan a kohdan mukaiseen julkiseen tukeen liittyvistä ilmoituksista. |
| --- | --- |

a)

Osallistujat sitoutuvat vaihtamaan tietoja järjestelyyn osallistumattomien maiden kanssa 5 artiklan a kohdan mukaiseen julkiseen tukeen liittyvistä ilmoituksista.

| b) | Vastavuoroisuuteen perustuen osallistuja toimittaa kilpailutilanteessa olevan osallistumattoman maan pyynnöstä vastauksen julkisen tukensa rahoitusehdoista, samalla tavoin kuin se vastaisi osallistujan pyyntöön. |
| --- | --- |

b)

Vastavuoroisuuteen perustuen osallistuja toimittaa kilpailutilanteessa olevan osallistumattoman maan pyynnöstä vastauksen julkisen tukensa rahoitusehdoista, samalla tavoin kuin se vastaisi osallistujan pyyntöön.

5.   Soveltamisala

Järjestelyä sovelletaan kaikkeen julkishallinnon myöntämään tai sen lukuun myönnettyyn tavaroiden ja/tai palveluiden vientiä koskevaan julkiseen tukeen, rahoitusleasingsopimukset mukaan luettuina, jonka takaisinmaksuaika on vähintään kaksi vuotta.

| a) | Julkista tukea voidaan myöntää erimuotoisena:






  1) | Vientitakuu tai vientiluottovakuutus (pelkkä takuukate) |
| --- | --- | --- |

a)

Julkista tukea voidaan myöntää erimuotoisena:

1)

Vientitakuu tai vientiluottovakuutus (pelkkä takuukate)

| 2) | Julkinen rahoitustuki:






  — | suora luotto/rahoitus ja jälleenrahoitus tai |
| --- | --- | --- |

2)

Julkinen rahoitustuki:

—

suora luotto/rahoitus ja jälleenrahoitus tai

| — | korkotuki. |
| --- | --- |

—

korkotuki.

| 3) | Edellä mainittujen mikä tahansa yhdistelmä. |
| --- | --- |

3)

Edellä mainittujen mikä tahansa yhdistelmä.

| b) | Järjestelyä sovelletaan sidottuun apuun; IV luvun mukaisia menettelyjä sovelletaan myös kauppaan liittyvään sitomattomaan apuun. |
| --- | --- |

b)

Järjestelyä sovelletaan sidottuun apuun; IV luvun mukaisia menettelyjä sovelletaan myös kauppaan liittyvään sitomattomaan apuun.

| c) | Järjestelyä ei sovelleta sotateollisuuden laitteisiin eikä maataloushyödykkeisiin. |
| --- | --- |

c)

Järjestelyä ei sovelleta sotateollisuuden laitteisiin eikä maataloushyödykkeisiin.

| d) | Julkista tukea ei saa myöntää, jos on olemassa selviä todisteita siitä, että sopimus on ensisijaisesti tehty suotuisampien takaisinmaksuehtojen saamiseksi muussa kuin tavaroiden lopullisessa kohdemaassa olevan ostajan kanssa. |
| --- | --- |

d)

Julkista tukea ei saa myöntää, jos on olemassa selviä todisteita siitä, että sopimus on ensisijaisesti tehty suotuisampien takaisinmaksuehtojen saamiseksi muussa kuin tavaroiden lopullisessa kohdemaassa olevan ostajan kanssa.

6.   Alakohtaiset sopimukset

| a) | Järjestelyyn kuuluvat seuraavista aiheista tehdyt alakohtaiset sopimukset:






  — | Laivat (liite I) |
| --- | --- | --- |

a)

Järjestelyyn kuuluvat seuraavista aiheista tehdyt alakohtaiset sopimukset:

—

Laivat (liite I)

| — | Ydinvoimalaitokset (liite II) |
| --- | --- |

—

Ydinvoimalaitokset (liite II)

| — | Siviili-ilma-alukset (liite III) |
| --- | --- |

—

Siviili-ilma-alukset (liite III)

| — | Uusiutuviin energianlähteisiin liittyvät hankkeet ja vesihankkeet (liite IV). |
| --- | --- |

—

Uusiutuviin energianlähteisiin liittyvät hankkeet ja vesihankkeet (liite IV).

| b) | Alakohtaisen sopimuksen osapuolet voivat soveltaa sopimuksen määräyksiä julkiseen tukeen, joka koskee kyseisen sopimuksen piiriin kuuluvien tavaroiden tai palveluiden vientiä. Jos alakohtaisessa sopimuksessa ei ole vastaavaa määräystä kuin järjestelyssä, alakohtaisen sopimuksen osapuolen on sovellettava järjestelyn määräystä. |
| --- | --- |

b)

Alakohtaisen sopimuksen osapuolet voivat soveltaa sopimuksen määräyksiä julkiseen tukeen, joka koskee kyseisen sopimuksen piiriin kuuluvien tavaroiden tai palveluiden vientiä. Jos alakohtaisessa sopimuksessa ei ole vastaavaa määräystä kuin järjestelyssä, alakohtaisen sopimuksen osapuolen on sovellettava järjestelyn määräystä.

7.   Hankerahoitus

| a) | Osallistujat voivat soveltaa liitteessä X vahvistettuja ehtoja tavaroiden tai palvelujen vientiin, kun kyse on liitteen X lisäyksessä 1 vahvistetut perusteet täyttävä toimi. |
| --- | --- |

a)

Osallistujat voivat soveltaa liitteessä X vahvistettuja ehtoja tavaroiden tai palvelujen vientiin, kun kyse on liitteen X lisäyksessä 1 vahvistetut perusteet täyttävä toimi.

| b) | Edellä olevaa a kohtaa ei sovelleta siviili-ilma-aluksia koskevan alakohtaisen sopimuksen piiriin kuuluvien tavaroiden ja palvelujen vientiin. |
| --- | --- |

b)

Edellä olevaa a kohtaa ei sovelleta siviili-ilma-aluksia koskevan alakohtaisen sopimuksen piiriin kuuluvien tavaroiden ja palvelujen vientiin.

8.   Järjestelystä eroaminen

Osallistuja voi erota järjestelystä ilmoittamalla aikomuksestaan kirjallisesti sihteeristöön reaaliaikaisilla viestimillä, esimerkiksi OECD:n on-line-tietojärjestelmän (OLIS) kautta. Ero tulee voimaan 180 vuorokautta sen jälkeen, kun sihteeristö on saanut kyseisen ilmoituksen.

9.   Seuranta

Sihteeristö seuraa järjestelyn toteuttamista.

II   LUKU

VIENTILUOTTOJA KOSKEVAT RAHOITUSEHDOT

Vientiluottoja koskeviin rahoitusehtoihin sisältyvät kaikki tässä luvussa olevat määräykset, joita on tulkittava yhteydessä toisiinsa.

Järjestely asettaa rajoituksia ehdoille, joita voidaan julkisesti tukea. Osallistujat myöntävät, että järjestelyn rahoitusehtoja rajoittavampia ehtoja sovelletaan perinteisesti tiettyihin kaupan tai teollisuuden aloihin. Osallistujat kunnioittavat edelleen tällaisia perinteisiä rahoitusehtoja ja erityisesti periaatetta, jonka mukaan takaisinmaksuehdot eivät ylitä tavaroiden elinkaarta.

10.   Ennakkomaksu, suurin mahdollinen julkinen tuki ja paikalliskustannukset

| a) | Osallistujien on vaadittava, että julkisesti tuettujen tavaroiden ja palveluiden ostajilta peritään ennakkomaksu, jonka suuruus on vähintään 15 prosenttia vientisopimuksen arvosta, viimeistään liitteessä XI tarkoitettuna luoton alkamisajankohtana. Ennakkomaksuja arvioitaessa vientisopimuksen arvoa voidaan suhteellisesti alentaa, jos toimeen sisältyy kolmannesta maasta peräisin olevia tuotteita ja palveluita, joille ei ole myönnetty julkista tukea. Takuumaksu voidaan rahoittaa tai vakuuttaa sataprosenttisesti. Takuumaksu voidaan sisällyttää tai olla sisällyttämättä vientisopimuksen arvoon. Luoton alkamisajankohdan jälkeen tehtyjä takuumaksuja ei tässä yhteydessä pidetä ennakkomaksuina. |
| --- | --- |

a)

Osallistujien on vaadittava, että julkisesti tuettujen tavaroiden ja palveluiden ostajilta peritään ennakkomaksu, jonka suuruus on vähintään 15 prosenttia vientisopimuksen arvosta, viimeistään liitteessä XI tarkoitettuna luoton alkamisajankohtana. Ennakkomaksuja arvioitaessa vientisopimuksen arvoa voidaan suhteellisesti alentaa, jos toimeen sisältyy kolmannesta maasta peräisin olevia tuotteita ja palveluita, joille ei ole myönnetty julkista tukea. Takuumaksu voidaan rahoittaa tai vakuuttaa sataprosenttisesti. Takuumaksu voidaan sisällyttää tai olla sisällyttämättä vientisopimuksen arvoon. Luoton alkamisajankohdan jälkeen tehtyjä takuumaksuja ei tässä yhteydessä pidetä ennakkomaksuina.

| b) | Ennakkomaksuihin ei myönnetä muuta julkista tukea kuin ennen luottoajan alkua ilmenevien tavanomaisten riskien vastaisia vakuutuksia tai takuita. |
| --- | --- |

b)

Ennakkomaksuihin ei myönnetä muuta julkista tukea kuin ennen luottoajan alkua ilmenevien tavanomaisten riskien vastaisia vakuutuksia tai takuita.

| c) | Lukuun ottamatta b ja d kohdassa vahvistettuja tapauksia osallistujien myöntämän julkisen tuen arvo saa olla enintään 85 prosenttia vientisopimuksen arvosta kolmansien maiden toimitukset mukaan luettuina mutta paikalliskustannuksia lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

c)

Lukuun ottamatta b ja d kohdassa vahvistettuja tapauksia osallistujien myöntämän julkisen tuen arvo saa olla enintään 85 prosenttia vientisopimuksen arvosta kolmansien maiden toimitukset mukaan luettuina mutta paikalliskustannuksia lukuun ottamatta.

| d) | Osallistujat voivat myöntää julkista tukea paikalliskustannuksiin seuraavilla edellytyksillä:






  1) | Tämän artiklan c ja d kohdan mukaisesti myönnetty yhdistetty julkinen tuki ei saa olla enemmän kuin 100 prosenttia vientisopimuksen arvosta. Näin ollen tuettujen paikalliskustannusten määrä ei saa olla ennakkomaksua suurempi. |
| --- | --- | --- |

d)

Osallistujat voivat myöntää julkista tukea paikalliskustannuksiin seuraavilla edellytyksillä:

1)

Tämän artiklan c ja d kohdan mukaisesti myönnetty yhdistetty julkinen tuki ei saa olla enemmän kuin 100 prosenttia vientisopimuksen arvosta. Näin ollen tuettujen paikalliskustannusten määrä ei saa olla ennakkomaksua suurempi.

| 2) | Tukea paikalliskustannuksiin ei myönnetä edullisemmilla tai suotuisammilla ehdoilla kuin sellaiseen vientiin, johon nämä paikalliskustannukset liittyvät. |
| --- | --- |

2)

Tukea paikalliskustannuksiin ei myönnetä edullisemmilla tai suotuisammilla ehdoilla kuin sellaiseen vientiin, johon nämä paikalliskustannukset liittyvät.

| 3) | Luokkaan I kuuluvien maiden osalta, jotka on määritelty 11 artiklan a kohdassa, tuki myönnetään pelkkänä takuukatteena. |
| --- | --- |

3)

Luokkaan I kuuluvien maiden osalta, jotka on määritelty 11 artiklan a kohdassa, tuki myönnetään pelkkänä takuukatteena.

11.   Maiden luokittelu enimmäistakaisinmaksuajan määrittämiseksi

| a) | Luokkaan I kuuluvat ne maat, jotka sisältyvät Maailmanpankin luetteloon, jossa mainitaan riittävän kehittyneet maat (graduation list) (2). Kaikki muut maat kuuluvat luokkaan II. Maailmanpankin luokitus laaditaan uudelleen vuosittain. Maa siirtyy luokasta toiseen vasta, kun Maailmanpankin luokitus sen osalta on pysynyt samana kahden peräkkäisen vuoden ajan. |
| --- | --- |

a)

Luokkaan I kuuluvat ne maat, jotka sisältyvät Maailmanpankin luetteloon, jossa mainitaan riittävän kehittyneet maat (graduation list) (2). Kaikki muut maat kuuluvat luokkaan II. Maailmanpankin luokitus laaditaan uudelleen vuosittain. Maa siirtyy luokasta toiseen vasta, kun Maailmanpankin luokitus sen osalta on pysynyt samana kahden peräkkäisen vuoden ajan.

| b) | Maiden luokittelussa sovelletaan seuraavia toiminnallisia perusteita ja menettelyjä:






  1) | Luokittelu järjestelyä varten määräytyy Maailmanpankin luotonsaajamaiden luokittelua varten asukasta kohti laskeman bruttokansantulon perusteella. |
| --- | --- | --- |

b)

Maiden luokittelussa sovelletaan seuraavia toiminnallisia perusteita ja menettelyjä:

1)

Luokittelu järjestelyä varten määräytyy Maailmanpankin luotonsaajamaiden luokittelua varten asukasta kohti laskeman bruttokansantulon perusteella.

| 2) | Jos Maailmanpankilla ei ole käytettävissään tarpeeksi tietoa asukasta kohti laskettavan bruttokansantulon määrittämiseksi, sitä pyydetään arvioimaan, onko kyseisen maan bruttokansantulo asukasta kohti tuolloisen kynnysarvon ylä- vai alapuolella. Maa luokitellaan tämän arvion perusteella, elleivät osallistujat sovi muista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

2)

Jos Maailmanpankilla ei ole käytettävissään tarpeeksi tietoa asukasta kohti laskettavan bruttokansantulon määrittämiseksi, sitä pyydetään arvioimaan, onko kyseisen maan bruttokansantulo asukasta kohti tuolloisen kynnysarvon ylä- vai alapuolella. Maa luokitellaan tämän arvion perusteella, elleivät osallistujat sovi muista toimenpiteistä.

| 3) | Jos maan luokittelua muutetaan 11 artiklan a kohdan mukaisesti, uusi luokitus tulee voimaan kaksi viikkoa sen jälkeen, kun sihteeristö on toimittanut edellä mainittujen Maailmanpankin tietojen perusteella tehdyt päätelmät kaikille osallistujille. |
| --- | --- |

3)

Jos maan luokittelua muutetaan 11 artiklan a kohdan mukaisesti, uusi luokitus tulee voimaan kaksi viikkoa sen jälkeen, kun sihteeristö on toimittanut edellä mainittujen Maailmanpankin tietojen perusteella tehdyt päätelmät kaikille osallistujille.

| 4) | Maailmanpankin tekemiä lukujen tarkistuksia ei oteta järjestelyssä huomioon. Maan luokitusta voidaan kuitenkin muuttaa yhteisellä kannalla, ja osallistujat suhtautuvat myönteisesti muutokseen, joka johtuu sellaisista luvuissa olevista virheistä ja poisjääneistä tiedoista, jotka havaitaan myöhemmin sen vuoden aikana, jona sihteeristö toimitti alkuperäiset luvut osallistujille. |
| --- | --- |

4)

Maailmanpankin tekemiä lukujen tarkistuksia ei oteta järjestelyssä huomioon. Maan luokitusta voidaan kuitenkin muuttaa yhteisellä kannalla, ja osallistujat suhtautuvat myönteisesti muutokseen, joka johtuu sellaisista luvuissa olevista virheistä ja poisjääneistä tiedoista, jotka havaitaan myöhemmin sen vuoden aikana, jona sihteeristö toimitti alkuperäiset luvut osallistujille.

12.   Enimmäistakaisinmaksuajat

Enimmäistakaisinmaksuaika vaihtelee 11 artiklassa esitettyjen perusteiden mukaisesti määritetyn maaluokittelun mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 13 artiklan soveltamista.

| a) | Luokkaan I kuuluvien maiden osalta enimmäistakaisinmaksuaika on viisi vuotta, mutta osallistujat voivat sopia takaisinmaksuajan pidentämisestä kahdeksaan ja puoleen vuoteen noudattamalla 45 artiklassa tarkoitettuja ennakkoilmoitusmenettelyjä. |
| --- | --- |

a)

Luokkaan I kuuluvien maiden osalta enimmäistakaisinmaksuaika on viisi vuotta, mutta osallistujat voivat sopia takaisinmaksuajan pidentämisestä kahdeksaan ja puoleen vuoteen noudattamalla 45 artiklassa tarkoitettuja ennakkoilmoitusmenettelyjä.

| b) | Luokkaan II kuuluvien maiden osalta enimmäistakaisinmaksuaika on 10 vuotta. |
| --- | --- |

b)

Luokkaan II kuuluvien maiden osalta enimmäistakaisinmaksuaika on 10 vuotta.

| c) | Jos sopimukseen liittyy useampi kuin yksi kohdemaa, osallistujien on pyrittävä vahvistamaan yhteinen kanta 55–60 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti, jotta voitaisiin sopia tarkoituksenmukaisista ehdoista. |
| --- | --- |

c)

Jos sopimukseen liittyy useampi kuin yksi kohdemaa, osallistujien on pyrittävä vahvistamaan yhteinen kanta 55–60 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti, jotta voitaisiin sopia tarkoituksenmukaisista ehdoista.

13.   Muita voimalaitoksia kuin ydinvoimalaitoksia koskevat takaisinmaksuehdot

| a) | Muun voimalaitoksen kuin ydinvoimalaitoksen enimmäistakaisinmaksuaika on 12 vuotta. Jos osallistuja aikoo myöntää tukea luotolle, jonka takaisinmaksuaika on pidempi kuin 12 artiklassa määrätään, osallistujan on tehtävä 45 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukainen ennakkoilmoitus. |
| --- | --- |

a)

Muun voimalaitoksen kuin ydinvoimalaitoksen enimmäistakaisinmaksuaika on 12 vuotta. Jos osallistuja aikoo myöntää tukea luotolle, jonka takaisinmaksuaika on pidempi kuin 12 artiklassa määrätään, osallistujan on tehtävä 45 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukainen ennakkoilmoitus.

| b) | Muulla voimalaitoksella kuin ydinvoimalaitoksella tarkoitetaan kokonaisia voimalaitoksia, jotka eivät toimi ydinpolttoaineella, tai niiden osia, mukaan luettuina kaikki näiden voimalaitosten rakentamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, laitteet, materiaalit ja palvelut (myös henkilöstön kouluttaminen). Mukaan ei lueta kustannuksia, joista ostaja yleensä vastaa, esimerkiksi maanmuokkaukseen, teiden rakentamiseen, työmaa-asuntoloihin, voimalinjoihin, kytkentäkenttiin ja vesihuoltoon liittyviä kustannuksia eikä kustannuksia, jotka johtuvat ostajan maan virallisista hyväksymismenettelyistä (kuten työmaaluvista, rakennusluvista ja polttoaineen latausluvista), paitsi






  1) | tapaukset, joissa kytkentäkentän ostaja on sama kuin voimalaitoksen ostaja, jolloin alkuperäisen kytkentäkentän enimmäistakaisinmaksuaika on sama kuin muun kuin ydinvoimalaitoksen enimmäistakaisinmaksuaika (eli 12 vuotta); ja |
| --- | --- | --- |

b)

Muulla voimalaitoksella kuin ydinvoimalaitoksella tarkoitetaan kokonaisia voimalaitoksia, jotka eivät toimi ydinpolttoaineella, tai niiden osia, mukaan luettuina kaikki näiden voimalaitosten rakentamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, laitteet, materiaalit ja palvelut (myös henkilöstön kouluttaminen). Mukaan ei lueta kustannuksia, joista ostaja yleensä vastaa, esimerkiksi maanmuokkaukseen, teiden rakentamiseen, työmaa-asuntoloihin, voimalinjoihin, kytkentäkenttiin ja vesihuoltoon liittyviä kustannuksia eikä kustannuksia, jotka johtuvat ostajan maan virallisista hyväksymismenettelyistä (kuten työmaaluvista, rakennusluvista ja polttoaineen latausluvista), paitsi

1)

tapaukset, joissa kytkentäkentän ostaja on sama kuin voimalaitoksen ostaja, jolloin alkuperäisen kytkentäkentän enimmäistakaisinmaksuaika on sama kuin muun kuin ydinvoimalaitoksen enimmäistakaisinmaksuaika (eli 12 vuotta); ja

| 2) | ala-asemat, muuntajat ja voimalinjat, joiden jännite on vähintään 100 kV. Niiden enimmäistakaisinmaksuaika on sama kuin muun voimalaitoksen kuin ydinvoimalaitoksen. |
| --- | --- |

2)

ala-asemat, muuntajat ja voimalinjat, joiden jännite on vähintään 100 kV. Niiden enimmäistakaisinmaksuaika on sama kuin muun voimalaitoksen kuin ydinvoimalaitoksen.

14.   Pääoman takaisinmaksu ja koron maksaminen

| a) | Vientiluoton pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä. |
| --- | --- |

a)

Vientiluoton pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä.

| b) | Pääomaa on lyhennettävä ja korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

b)

Pääomaa on lyhennettävä ja korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| c) | Leasingtoimiin myönnettävien vientiluottojen osalta voidaan samansuuruiset pääomalyhennykset ja koronmaksut yhdistää toisiinsa sen sijaan, että käytettäisiin a kohdan mukaisia samansuuruisia pääomanlyhennyseriä. |
| --- | --- |

c)

Leasingtoimiin myönnettävien vientiluottojen osalta voidaan samansuuruiset pääomalyhennykset ja koronmaksut yhdistää toisiinsa sen sijaan, että käytettäisiin a kohdan mukaisia samansuuruisia pääomanlyhennyseriä.

| d) | Poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa vientiluottoja voidaan myöntää muillakin kuin a–c kohdassa vahvistetuilla ehdoilla. Tällaisen tuen on perustuttava siihen, ettei se ajankohta, jolloin velallinen saa varat käyttöönsä, ole tasapainossa puolivuosittaiseen tasaeräiseen takaisinmaksuaikatauluun perustuvan takaisinmaksuprofiilin kanssa, ja sen yhteydessä on noudatettava seuraavia kriteereitä:






  1) | Mikään yksittäinen pääoman takaisinmaksuerä tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia luoton pääomasta. |
| --- | --- | --- |

d)

Poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa vientiluottoja voidaan myöntää muillakin kuin a–c kohdassa vahvistetuilla ehdoilla. Tällaisen tuen on perustuttava siihen, ettei se ajankohta, jolloin velallinen saa varat käyttöönsä, ole tasapainossa puolivuosittaiseen tasaeräiseen takaisinmaksuaikatauluun perustuvan takaisinmaksuprofiilin kanssa, ja sen yhteydessä on noudatettava seuraavia kriteereitä:

1)

Mikään yksittäinen pääoman takaisinmaksuerä tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia luoton pääomasta.

| 2) | Pääomaa on maksettava takaisin vähintään joka kahdestoista kuukausi. Ensimmäinen takaisinmaksuerä on suoritettava viimeistään 12 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta, ja tuolloin on luoton pääomasta oltava maksettuna takaisin vähintään 2 prosenttia. |
| --- | --- |

2)

Pääomaa on maksettava takaisin vähintään joka kahdestoista kuukausi. Ensimmäinen takaisinmaksuerä on suoritettava viimeistään 12 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta, ja tuolloin on luoton pääomasta oltava maksettuna takaisin vähintään 2 prosenttia.

| 3) | Korkoa on maksettava vähintään joka kahdestoista kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

3)

Korkoa on maksettava vähintään joka kahdestoista kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| 4) | Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika ei saa ylittää seuraavia:






  — | valtio-ostajan toimet (tai toimet, joilla on valtion maksutakuu): neljä ja puoli vuotta luokkaan I kuuluvissa maissa toteutettavien toimien osalta ja viisi vuotta ja kolme kuukautta luokkaan II kuuluvissa maissa toteutettavien toimien osalta, |
| --- | --- | --- |

4)

Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika ei saa ylittää seuraavia:

—

valtio-ostajan toimet (tai toimet, joilla on valtion maksutakuu): neljä ja puoli vuotta luokkaan I kuuluvissa maissa toteutettavien toimien osalta ja viisi vuotta ja kolme kuukautta luokkaan II kuuluvissa maissa toteutettavien toimien osalta,

| — | muiden kuin valtio-ostajien toimet (joilla ei ole valtion maksutakuuta): viisi vuotta luokkaan I ja kuusi vuotta luokkaan II kuuluvien maiden osalta, |
| --- | --- |

—

muiden kuin valtio-ostajien toimet (joilla ei ole valtion maksutakuuta): viisi vuotta luokkaan I ja kuusi vuotta luokkaan II kuuluvien maiden osalta,

| — | sen estämättä, mitä kahdessa edellä olevassa luetelmakohdassa määrätään: kuusi vuotta ja kolme kuukautta toimille, joilla tuetaan 13 artiklassa tarkoitettuja muita voimalaitoksia kuin ydinvoimalaitoksia. |
| --- | --- |

—

sen estämättä, mitä kahdessa edellä olevassa luetelmakohdassa määrätään: kuusi vuotta ja kolme kuukautta toimille, joilla tuetaan 13 artiklassa tarkoitettuja muita voimalaitoksia kuin ydinvoimalaitoksia.

| 5) | Jos osallistuja ei myönnä tukea a–c kohdan mukaisesti, sen on annettava siitä 45 artiklan mukainen ennakkoilmoitus, jossa esitetään päätöksen syyt. |
| --- | --- |

5)

Jos osallistuja ei myönnä tukea a–c kohdan mukaisesti, sen on annettava siitä 45 artiklan mukainen ennakkoilmoitus, jossa esitetään päätöksen syyt.

| e) | Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa. |
| --- | --- |

e)

Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa.

15.   Korot, takuumaksut ja muut maksut

| a) | Korkoon eivät sisälly






  1) | takuumaksut tai muut toimitusluottojen tai rahoitusluottojen vakuutus- tai takauskulut; |
| --- | --- | --- |

a)

Korkoon eivät sisälly

1)

takuumaksut tai muut toimitusluottojen tai rahoitusluottojen vakuutus- tai takauskulut;

| 2) | muut vientiluottoon liittyvät pankkien maksut tai palkkiot kuin vuosittaiset tai puolivuosittaiset pankkimaksut, joita maksetaan koko takaisinmaksuajan; |
| --- | --- |

2)

muut vientiluottoon liittyvät pankkien maksut tai palkkiot kuin vuosittaiset tai puolivuosittaiset pankkimaksut, joita maksetaan koko takaisinmaksuajan;

| 3) | tuojamaan määräysten mukaiset lähdeverot. |
| --- | --- |

3)

tuojamaan määräysten mukaiset lähdeverot.

| b) | Jos julkinen tuki annetaan suorina luottoina, suorana rahoituksena tai jälleenrahoituksena, takuumaksu voidaan lisätä koron nimellisarvoon tai periä erillisenä maksuna; kumpikin osatekijä on annettava osallistujille erikseen tiedoksi. |
| --- | --- |

b)

Jos julkinen tuki annetaan suorina luottoina, suorana rahoituksena tai jälleenrahoituksena, takuumaksu voidaan lisätä koron nimellisarvoon tai periä erillisenä maksuna; kumpikin osatekijä on annettava osallistujille erikseen tiedoksi.

16.   Vientiluottojen kelpoisuusaika

Lukuun ottamatta 21 artiklan mukaisten markkinaviitekorkojen (CIRR, Commercial Interest Reference Rate) kelpoisuusaikaa, yksittäisen vientiluoton tai puiteluoton rahoitusehdot voidaan vahvistaa enintään kuudeksi kuukaudeksi.

17.   Tappioiden välttämis- tai rajoittamistoimet

Tämä järjestely ei vaikuta vientiluottolaitosten tai rahoituslaitosten oikeuteen sopia järjestelyn määräyksiä edullisemmista ehdoista, jos kyseiset toimet toteutetaan sopimuksen tekemisen jälkeen (vientiluottosopimuksen ja siihen liittyvien asiakirjojen tultua voimaan) ja kun tarkoituksena on yksinomaan välttää tai rajoittaa tappioita sellaisten tapausten yhteydessä, jotka voivat johtaa maksamatta jättämiseen tai vaateisiin.

18.   Sopeuttaminen

Ottaen huomioon osallistujan kansainväliset velvoitteet ja noudattaen järjestelyn tavoitetta osallistuja voi 42 artiklassa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti sopeuttaa osallistujan tai osallistumattoman maan tarjoamia rahoitusehtoja. Tämän artiklan mukaisesti tarjottuja rahoitusehtoja pidetään I ja II luvun sekä soveltuvin osin liitteiden I, II, III, IV ja X mukaisina.

19.   Julkisen rahoitustuen kiinteät vähimmäiskorot

| a) | Osallistujien, jotka tarjoavat julkista rahoitustukea kiinteäkorkoisille lainoille, on sovellettava asianmukaisia markkinaviitekorkoja (CIRR) vähimmäiskorkoina. Markkinaviitekorot ovat seuraavien periaatteiden mukaisesti määritettyjä korkotasoja:






  1) | Markkinaviitekorkojen olisi edustettava lopullisia markkinalainauskorkoja kyseisen valuutan kotimarkkinoilla. |
| --- | --- | --- |

a)

Osallistujien, jotka tarjoavat julkista rahoitustukea kiinteäkorkoisille lainoille, on sovellettava asianmukaisia markkinaviitekorkoja (CIRR) vähimmäiskorkoina. Markkinaviitekorot ovat seuraavien periaatteiden mukaisesti määritettyjä korkotasoja:

1)

Markkinaviitekorkojen olisi edustettava lopullisia markkinalainauskorkoja kyseisen valuutan kotimarkkinoilla.

| 2) | Markkinaviitekorkojen olisi vastattava pääosin ensimmäisen luokan kotimaisen luotonsaajan korkoa. |
| --- | --- |

2)

Markkinaviitekorkojen olisi vastattava pääosin ensimmäisen luokan kotimaisen luotonsaajan korkoa.

| 3) | Markkinaviitekorkojen olisi perustuttava kiinteäkorkoisen rahoituksen rahoituskustannuksiin. |
| --- | --- |

3)

Markkinaviitekorkojen olisi perustuttava kiinteäkorkoisen rahoituksen rahoituskustannuksiin.

| 4) | Markkinaviitekorko ei saisi johtaa kotimaisten kilpailuedellytysten vääristymiseen. |
| --- | --- |

4)

Markkinaviitekorko ei saisi johtaa kotimaisten kilpailuedellytysten vääristymiseen.

| 5) | Markkinaviitekorkojen olisi pääosin vastattava ensimmäisen luokan ulkomaisen luotonsaajan saatavilla olevaa korkoa. |
| --- | --- |

5)

Markkinaviitekorkojen olisi pääosin vastattava ensimmäisen luokan ulkomaisen luotonsaajan saatavilla olevaa korkoa.

| b) | Julkisen rahoitustuen tarjoaminen ei korvaa kokonaan eikä osittain luottoriskin takuumaksua, joka 23 artiklan mukaisesti laskutetaan maksamatta jättämiseen liittyvän riskin kattamiseksi. |
| --- | --- |

b)

Julkisen rahoitustuen tarjoaminen ei korvaa kokonaan eikä osittain luottoriskin takuumaksua, joka 23 artiklan mukaisesti laskutetaan maksamatta jättämiseen liittyvän riskin kattamiseksi.

20.   Markkinaviitekorkojen määrittäminen

| a) | Kaikki osallistujat, jotka haluavat määrittää markkinaviitekoron, valitsevat aluksi valuutalleen toisen seuraavista peruskorkojärjestelmistä:






  1) | valtion kolmen vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun rahoituksen takaisinmaksuaika on enintään viisi vuotta, valtion viiden vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun takaisinmaksuaika on enemmän kuin viisi ja enintään kahdeksan ja puoli vuotta, sekä valtion seitsemän vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun takaisinmaksuaika on enemmän kuin kahdeksan ja puoli vuotta; tai |
| --- | --- | --- |

a)

Kaikki osallistujat, jotka haluavat määrittää markkinaviitekoron, valitsevat aluksi valuutalleen toisen seuraavista peruskorkojärjestelmistä:

1)

valtion kolmen vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun rahoituksen takaisinmaksuaika on enintään viisi vuotta, valtion viiden vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun takaisinmaksuaika on enemmän kuin viisi ja enintään kahdeksan ja puoli vuotta, sekä valtion seitsemän vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun takaisinmaksuaika on enemmän kuin kahdeksan ja puoli vuotta; tai

| 2) | valtion viiden vuoden joukkovelkakirjojen tuotto kaikissa maturiteeteissa. |
| --- | --- |

2)

valtion viiden vuoden joukkovelkakirjojen tuotto kaikissa maturiteeteissa.

Osallistujat voivat sopia poikkeuksista peruskorkojärjestelmään.

| b) | Markkinaviitekorot määritetään lisäämällä 100 peruspisteen suuruinen kiinteä marginaali kunkin osallistujan peruskorkoon, elleivät osallistujat muuta sovi. |
| --- | --- |

b)

Markkinaviitekorot määritetään lisäämällä 100 peruspisteen suuruinen kiinteä marginaali kunkin osallistujan peruskorkoon, elleivät osallistujat muuta sovi.

| c) | Muut osallistujat käyttävät tietylle valuutalle määrättyä markkinaviitekorkoa, jos ne päättävät käyttää tuota valuuttaa. |
| --- | --- |

c)

Muut osallistujat käyttävät tietylle valuutalle määrättyä markkinaviitekorkoa, jos ne päättävät käyttää tuota valuuttaa.

| d) | Osallistuja voi muuttaa peruskorkojärjestelmäänsä tehtyään muutoksesta ennakkoilmoituksen kuusi kuukautta ennen sen toteuttamista ja neuvoteltuaan muiden osallistujien kanssa. |
| --- | --- |

d)

Osallistuja voi muuttaa peruskorkojärjestelmäänsä tehtyään muutoksesta ennakkoilmoituksen kuusi kuukautta ennen sen toteuttamista ja neuvoteltuaan muiden osallistujien kanssa.

| e) | Osallistuja tai osallistumaton maa voi pyytää markkinaviitekoron määrittämistä osallistumattoman maan valuutalle. Kuultuaan asianomaista osallistumatonta maata osallistuja tai asianomaisen osallistumattoman maan puolesta toimiva sihteeristö voi ehdottaa markkinaviitekoron määrittämistä kyseisessä valuutassa käyttämällä 55–60 artiklan mukaisia yhteistä kantaa koskevia menettelyjä. |
| --- | --- |

e)

Osallistuja tai osallistumaton maa voi pyytää markkinaviitekoron määrittämistä osallistumattoman maan valuutalle. Kuultuaan asianomaista osallistumatonta maata osallistuja tai asianomaisen osallistumattoman maan puolesta toimiva sihteeristö voi ehdottaa markkinaviitekoron määrittämistä kyseisessä valuutassa käyttämällä 55–60 artiklan mukaisia yhteistä kantaa koskevia menettelyjä.

21.   Markkinaviitekorkojen soveltamisaika

Toimeen sovellettavan korkotason saa vahvistaa enintään 120 päivän ajaksi. Markkinaviitekorkoon lisätään 20 peruspisteen suuruinen marginaali, jos julkisen rahoitustuen ehdot on vahvistettu ennen sopimuksen tekopäivää.

22.   Markkinaviitekorkojen soveltaminen

| a) | Kun julkista rahoitustukea myönnetään vaihtuvakorkoisille lainoille, pankit tai muut rahoituslaitokset eivät saa tarjota lainan kestoaikana vaihtoehtoa, joka olisi alhaisempi kuin (alkuperäisen sopimuksen tekohetkellä voimassa oleva) markkinaviitekorko tai lyhyt markkinakorko. |
| --- | --- |

a)

Kun julkista rahoitustukea myönnetään vaihtuvakorkoisille lainoille, pankit tai muut rahoituslaitokset eivät saa tarjota lainan kestoaikana vaihtoehtoa, joka olisi alhaisempi kuin (alkuperäisen sopimuksen tekohetkellä voimassa oleva) markkinaviitekorko tai lyhyt markkinakorko.

| b) | Jos lainan tai sen osan takaisinmaksua vapaaehtoisesti aikaistetaan, luotonsaaja korvaa julkista rahoitustukea tarjoavalle valtion laitokselle kaikki kustannukset ja tappiot, jotka aikaistetusta takaisinmaksusta aiheutuvat, mukaan luettuina kustannukset, jotka aiheutuvat valtion laitokselle aikaistetun takaisinmaksun keskeyttämän kiinteäkorkoisen kassavirran osan korvaamisesta. |
| --- | --- |

b)

Jos lainan tai sen osan takaisinmaksua vapaaehtoisesti aikaistetaan, luotonsaaja korvaa julkista rahoitustukea tarjoavalle valtion laitokselle kaikki kustannukset ja tappiot, jotka aikaistetusta takaisinmaksusta aiheutuvat, mukaan luettuina kustannukset, jotka aiheutuvat valtion laitokselle aikaistetun takaisinmaksun keskeyttämän kiinteäkorkoisen kassavirran osan korvaamisesta.

23.   Luottoriskin takuumaksu

Osallistujat laskuttavat korkokustannusten lisäksi takuumaksun kattaakseen vientiluottojen maksamatta jättämiseen liittyvän riskin. Osallistujien laskuttamien takuumaksujen on perustuttava riskiin, lähennyttävä toisiaan ja oltava määrältään riittäviä pitkän aikavälin toimintakustannusten ja tappioiden kattamiseksi.

24.   Maakohtaisten ja valtion luottoriskien vähimmäistakuumaksut

Osallistujien on laskutettava vähintään maakohtaisiin ja valtion luottoriskeihin sovellettava vähimmäistakuumaksu (Minimum Premium Rate, MPR) riippumatta siitä, onko ostaja/luotonsaaja yksityinen henkilö vai julkinen yksikkö.

| a) | Sovellettava vähimmäistakuumaksu määritetään seuraavien tekijöiden mukaisesti:






  — | 25 artiklan mukaisesti sovellettava maariskiluokitus, |
| --- | --- | --- |

a)

Sovellettava vähimmäistakuumaksu määritetään seuraavien tekijöiden mukaisesti:

—

25 artiklan mukaisesti sovellettava maariskiluokitus,

| — | sen mukaan, rajoittuuko julkisen vientiluoton kattavuus tiukasti vain 25 artiklan a kohdan mukaisesti määriteltyyn maariskiin, |
| --- | --- |

—

sen mukaan, rajoittuuko julkisen vientiluoton kattavuus tiukasti vain 25 artiklan a kohdan mukaisesti määriteltyyn maariskiin,

| — | riskikauden pituus (Horizon of Risk eli HOR), |
| --- | --- |

—

riskikauden pituus (Horizon of Risk eli HOR),

| — | 27 artiklan mukaisesti tarjotun takuukatteen suuruus ja julkisen vientiluottotuotteen laatu, |
| --- | --- |

—

27 artiklan mukaisesti tarjotun takuukatteen suuruus ja julkisen vientiluottotuotteen laatu,

| — | 28 artiklan mukaisesti sovelletut maariskin lieventämis- tai poissulkemismenetelmät. |
| --- | --- |

—

28 artiklan mukaisesti sovelletut maariskin lieventämis- tai poissulkemismenetelmät.

| b) | MPR:t ilmaistaan prosentteina luoton pääoman arvosta, ikään kuin takuumaksut kerättäisiin täysimääräisinä luoton ensimmäisenä nostopäivänä. Vähimmäistakuumaksujen laskemisessa käytetty matemaattinen kaava esitetään liitteessä VI. |
| --- | --- |

b)

MPR:t ilmaistaan prosentteina luoton pääoman arvosta, ikään kuin takuumaksut kerättäisiin täysimääräisinä luoton ensimmäisenä nostopäivänä. Vähimmäistakuumaksujen laskemisessa käytetty matemaattinen kaava esitetään liitteessä VI.

| c) | Niille maille, jotka on 25 artiklan mukaisesti luokiteltu luokkaan 0, ei ole vahvistettu MPR:iä, mutta osallistujien laskuttamat takuumaksut eivät saa alittaa yksityisten markkinoiden hinnoittelua. |
| --- | --- |

c)

Niille maille, jotka on 25 artiklan mukaisesti luokiteltu luokkaan 0, ei ole vahvistettu MPR:iä, mutta osallistujien laskuttamat takuumaksut eivät saa alittaa yksityisten markkinoiden hinnoittelua.

| d) | Luokkaan 7 kuuluviin ”suurimman riskin” maihin sovelletaan periaatteessa kyseiselle luokalle määrättyjen MPR:ien lisäksi tulevia takuumaksuja, jotka julkista tukea tarjoava osallistuja määrittelee. |
| --- | --- |

d)

Luokkaan 7 kuuluviin ”suurimman riskin” maihin sovelletaan periaatteessa kyseiselle luokalle määrättyjen MPR:ien lisäksi tulevia takuumaksuja, jotka julkista tukea tarjoava osallistuja määrittelee.

| e) | Toimen MPR:ää laskettaessa käytetään sovellettavana maariskiluokituksena ostajan maan luokitusta, ellei






  — | suhteessa taattavan velan suuruuteen luottokelpoinen yksikkö, joka sijaitsee kolmannessa maassa, tarjoa koko luottoajaksi vakuutta peruuttamattoman, varauksettoman, pyynnöstä maksettavan, oikeudellisesti pätevän ja täytäntöönpanokelpoisen takuun muodossa; tällöin voidaan soveltaa sen maan maariskiluokitusta, jossa takuun antaja sijaitsee, tai |
| --- | --- | --- |

e)

Toimen MPR:ää laskettaessa käytetään sovellettavana maariskiluokituksena ostajan maan luokitusta, ellei

—

suhteessa taattavan velan suuruuteen luottokelpoinen yksikkö, joka sijaitsee kolmannessa maassa, tarjoa koko luottoajaksi vakuutta peruuttamattoman, varauksettoman, pyynnöstä maksettavan, oikeudellisesti pätevän ja täytäntöönpanokelpoisen takuun muodossa; tällöin voidaan soveltaa sen maan maariskiluokitusta, jossa takuun antaja sijaitsee, tai

| — | 26 artiklan mukainen monenvälinen tai alueellinen instituutio toimi joko luotonsaajana tai toimen takaajana, jolloin sovellettava maariskiluokitus voi olla kyseisen monenvälisen tai alueellisen instituution luokitus. |
| --- | --- |

—

26 artiklan mukainen monenvälinen tai alueellinen instituutio toimi joko luotonsaajana tai toimen takaajana, jolloin sovellettava maariskiluokitus voi olla kyseisen monenvälisen tai alueellisen instituution luokitus.

| f) | 24 artiklan e kohdan ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa kuvattujen tilanteiden mukaiset maariskiluokituksen soveltamiseen liittyvät ehdot ja edellytykset esitetään liitteessä VII. |
| --- | --- |

f)

24 artiklan e kohdan ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa kuvattujen tilanteiden mukaiset maariskiluokituksen soveltamiseen liittyvät ehdot ja edellytykset esitetään liitteessä VII.

| g) | Jos julkinen tuki rajoitetaan tiukasti maariskiin, sellaisena kuin se on määritelty 25 artiklan a kohdassa, eli kun ostajaan/luotonsaajaan liittyvä riski on suljettu pois, MPR:ää alennetaan 10 prosenttia. Tämä on huomioitu vähimmäistakuumaksujen laskemiseen käytettävässä matemaattisessa kaavassa, joka on liitteessä VI. |
| --- | --- |

g)

Jos julkinen tuki rajoitetaan tiukasti maariskiin, sellaisena kuin se on määritelty 25 artiklan a kohdassa, eli kun ostajaan/luotonsaajaan liittyvä riski on suljettu pois, MPR:ää alennetaan 10 prosenttia. Tämä on huomioitu vähimmäistakuumaksujen laskemiseen käytettävässä matemaattisessa kaavassa, joka on liitteessä VI.

| h) | Riskikauden pituus, jota käytetään vähimmäistakuumaksun laskemisessa, on puolet nostoajasta ja koko takaisinmaksuaika, ja oletuksena on asianmukainen vientiluoton takaisinmaksuprofiili eli pääoman takaisinmaksu puolivuosittaisina tasaerinä ja korko, jonka kertyminen alkaa kuusi kuukautta luoton alkamisen jälkeen. Vientiluottojen, joiden takaisinmaksuprofiili on poikkeava, vastaava takaisinmaksuaika (ilmaistuna puolivuosittaisina tasaerinä) lasketaan seuraavaa kaavaa käyttäen: vastaava takaisinmaksuaika = (keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika - 0,25) / 0,5. |
| --- | --- |

h)

Riskikauden pituus, jota käytetään vähimmäistakuumaksun laskemisessa, on puolet nostoajasta ja koko takaisinmaksuaika, ja oletuksena on asianmukainen vientiluoton takaisinmaksuprofiili eli pääoman takaisinmaksu puolivuosittaisina tasaerinä ja korko, jonka kertyminen alkaa kuusi kuukautta luoton alkamisen jälkeen. Vientiluottojen, joiden takaisinmaksuprofiili on poikkeava, vastaava takaisinmaksuaika (ilmaistuna puolivuosittaisina tasaerinä) lasketaan seuraavaa kaavaa käyttäen: vastaava takaisinmaksuaika = (keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika - 0,25) / 0,5.

| i) | Tapauksessa, johon viitataan edellä olevan e kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa ja joka johtaa ostajan maassa sovellettavaa MPR:ää alempaan takuumaksuun, MPR:ää soveltavan osallistujan on annettava 44 artiklan a kohdan mukainen ennakkoilmoitus. Tapauksessa, johon viitataan 24 artiklan e kohdan toisessa luetelmakohdassa tai 24 artiklan g kohdassa, MPR:ää soveltavan osallistujan on annettava 45 artiklan a kohdan mukainen ennakkoilmoitus. |
| --- | --- |

i)

Tapauksessa, johon viitataan edellä olevan e kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa ja joka johtaa ostajan maassa sovellettavaa MPR:ää alempaan takuumaksuun, MPR:ää soveltavan osallistujan on annettava 44 artiklan a kohdan mukainen ennakkoilmoitus. Tapauksessa, johon viitataan 24 artiklan e kohdan toisessa luetelmakohdassa tai 24 artiklan g kohdassa, MPR:ää soveltavan osallistujan on annettava 45 artiklan a kohdan mukainen ennakkoilmoitus.

25.   Maariskin luokittelu

Maat luokitellaan sen todennäköisyyden mukaan, joka niillä on suoriutua ulkomaanvelastaan (eli maakohtainen luottoriski).

| a) | Maakohtainen luottoriski muodostuu seuraavasta viidestä tekijästä:






  — | ostajan/luotonsaajan/takaajan hallituksen tai sen laitoksen, jonka kautta takaisinmaksu suoritetaan, määräämä takaisinmaksujen yleinen moratorio, |
| --- | --- | --- |

a)

Maakohtainen luottoriski muodostuu seuraavasta viidestä tekijästä:

—

ostajan/luotonsaajan/takaajan hallituksen tai sen laitoksen, jonka kautta takaisinmaksu suoritetaan, määräämä takaisinmaksujen yleinen moratorio,

| — | ilmoituksen tehneen osallistujan maan ulkopuolella esiintyvät poliittiset tapahtumat ja/tai taloudelliset vaikeudet taikka kyseisen maan ulkopuolella toteutetut lainsäädännölliset tai hallinnolliset toimenpiteet, jotka estävät tai viivyttävät luottoon liittyvien jo maksettujen varojen siirtämistä, |
| --- | --- |

—

ilmoituksen tehneen osallistujan maan ulkopuolella esiintyvät poliittiset tapahtumat ja/tai taloudelliset vaikeudet taikka kyseisen maan ulkopuolella toteutetut lainsäädännölliset tai hallinnolliset toimenpiteet, jotka estävät tai viivyttävät luottoon liittyvien jo maksettujen varojen siirtämistä,

| — | ostajan/luotonsaajan maassa annetut säännökset, joiden mukaisesti paikallisessa valuutassa suoritetut lyhennykset muodostavat laillisen velanmaksun siitä huolimatta, että vaihtokurssien vaihtelun seurauksena nämä lyhennykset eivät enää luoton valuutaksi muunnettuina kata luoton koko määrää varojen siirtopäivänä, |
| --- | --- |

—

ostajan/luotonsaajan maassa annetut säännökset, joiden mukaisesti paikallisessa valuutassa suoritetut lyhennykset muodostavat laillisen velanmaksun siitä huolimatta, että vaihtokurssien vaihtelun seurauksena nämä lyhennykset eivät enää luoton valuutaksi muunnettuina kata luoton koko määrää varojen siirtopäivänä,

| — | kaikki muiden maiden hallitusten toimenpiteet tai päätökset, jotka estävät luoton takaisinmaksun, ja |
| --- | --- |

—

kaikki muiden maiden hallitusten toimenpiteet tai päätökset, jotka estävät luoton takaisinmaksun, ja

| — | ilmoituksen tehneen osallistujan maan ulkopuolella ilmenevät ylivoimaiset esteet, kuten sota (mukaan lukien sisällissota), pakkolunastus, vallankumous, kapina, kansalaislevottomuudet, pyörremyrskyt, tulvat, maanjäristykset, tulivuorenpurkaukset, hyökyaallot ja ydinonnettomuudet. |
| --- | --- |

—

ilmoituksen tehneen osallistujan maan ulkopuolella ilmenevät ylivoimaiset esteet, kuten sota (mukaan lukien sisällissota), pakkolunastus, vallankumous, kapina, kansalaislevottomuudet, pyörremyrskyt, tulvat, maanjäristykset, tulivuorenpurkaukset, hyökyaallot ja ydinonnettomuudet.

| b) | Maat luokitellaan johonkin kahdeksasta maariskiluokasta (0–7). Luokille 1–7 on määritelty vähimmäistakuumaksut, mutta luokalle 0 ei, koska siihen kuuluvien maiden maakohtaista riskiä pidetään vähäpätöisenä. |
| --- | --- |

b)

Maat luokitellaan johonkin kahdeksasta maariskiluokasta (0–7). Luokille 1–7 on määritelty vähimmäistakuumaksut, mutta luokalle 0 ei, koska siihen kuuluvien maiden maakohtaista riskiä pidetään vähäpätöisenä.

| c) | Korkean tulotason OECD-maat, jotka Maailmanpankki määrittelee vuosittain asukasta kohti lasketun bruttokansantulon perusteella, luokitellaan luokkaan 0.






  — | Korkean tulotasonsa vuoksi luokkaan 0 luokiteltu OECD-maa pysyy vähimmäistakuumaksujen suhteen luokassa 0, kunnes se alittaa kahtena peräkkäisenä vuonna korkean tulotason bruttokansantulokynnyksen, jolloin sen luokittelua tarkastellaan 25 artiklan d–f kohdan mukaisesti uudestaan. |
| --- | --- | --- |

c)

Korkean tulotason OECD-maat, jotka Maailmanpankki määrittelee vuosittain asukasta kohti lasketun bruttokansantulon perusteella, luokitellaan luokkaan 0.

—

Korkean tulotasonsa vuoksi luokkaan 0 luokiteltu OECD-maa pysyy vähimmäistakuumaksujen suhteen luokassa 0, kunnes se alittaa kahtena peräkkäisenä vuonna korkean tulotason bruttokansantulokynnyksen, jolloin sen luokittelua tarkastellaan 25 artiklan d–f kohdan mukaisesti uudestaan.

| — | Jokainen kahtena peräkkäisenä vuonna korkean tulotason kynnyksen ylittävä OECD-maa luokitellaan suoraan luokkaan 0. Luokittelu tulee voimaan heti, kun sihteeristö on ilmoittanut Maailmanpankin määrittelemästä maan statuksesta. |
| --- | --- |

—

Jokainen kahtena peräkkäisenä vuonna korkean tulotason kynnyksen ylittävä OECD-maa luokitellaan suoraan luokkaan 0. Luokittelu tulee voimaan heti, kun sihteeristö on ilmoittanut Maailmanpankin määrittelemästä maan statuksesta.

| — | Muut maat, joiden arvioidaan olevan samalla riskitasolla, voidaan myös luokitella luokkaan 0. |
| --- | --- |

—

Muut maat, joiden arvioidaan olevan samalla riskitasolla, voidaan myös luokitella luokkaan 0.

| d) | Kaikki muut kuin korkean tulotason OECD-maat (3) luokitellaan käyttäen maariskin luokitusmenetelmää, johon kuuluu






  — | maariskin arviointimalli, jäljempänä ’malli’, johon sisältyy maakohtaisen luottoriskin määrällinen arviointi ja joka perustuu jokaisen maan osalta kolmeen riskinosoitinryhmään: osallistujien kokemukseen maan maksukyvystä, maan rahoitustilanteeseen ja maan taloudelliseen tilanteeseen. Mallin menetelmät sisältävät eri vaiheita kuten riskinosoitinryhmän arvioinnin sekä näiden yhdistämisen ja joustavan painotuksen, |
| --- | --- | --- |

d)

Kaikki muut kuin korkean tulotason OECD-maat (3) luokitellaan käyttäen maariskin luokitusmenetelmää, johon kuuluu

—

maariskin arviointimalli, jäljempänä ’malli’, johon sisältyy maakohtaisen luottoriskin määrällinen arviointi ja joka perustuu jokaisen maan osalta kolmeen riskinosoitinryhmään: osallistujien kokemukseen maan maksukyvystä, maan rahoitustilanteeseen ja maan taloudelliseen tilanteeseen. Mallin menetelmät sisältävät eri vaiheita kuten riskinosoitinryhmän arvioinnin sekä näiden yhdistämisen ja joustavan painotuksen,

| — | mallin tulosten laatuarviointi, jossa tarkastellaan maakohtaisesti poliittisia ja/tai muita riskitekijöitä, jotta nämä mallissa kokonaan tai osittain huomiotta jätetyt riskitekijät saataisiin otettua huomioon. Tämä voi tarvittaessa johtaa mallin perusteella tehdyn määrällisen arvioinnin tarkistukseen lopullisen maakohtaisen luottoriskiarvion suuntaan. |
| --- | --- |

—

mallin tulosten laatuarviointi, jossa tarkastellaan maakohtaisesti poliittisia ja/tai muita riskitekijöitä, jotta nämä mallissa kokonaan tai osittain huomiotta jätetyt riskitekijät saataisiin otettua huomioon. Tämä voi tarvittaessa johtaa mallin perusteella tehdyn määrällisen arvioinnin tarkistukseen lopullisen maakohtaisen luottoriskiarvion suuntaan.

| e) | Maariskiluokitusta seurataan jatkuvasti, ja se tarkistetaan vähintään kerran vuodessa. Maariskiluokitusmenetelmästä johtuvat muutokset ilmoitetaan välittömästi sihteeristölle. Kun maa luokitellaan uudestaan alempaan tai korkeampaan maariskiluokkaan, osallistujat alkavat laskuttaa uuden maariskiluokan MPR:ien tasoisia tai niitä korkeampia takuumaksuja viimeistään viidentenä työpäivänä sen jälkeen, kun sihteeristö on ilmoittanut uudelleenluokituksesta. |
| --- | --- |

e)

Maariskiluokitusta seurataan jatkuvasti, ja se tarkistetaan vähintään kerran vuodessa. Maariskiluokitusmenetelmästä johtuvat muutokset ilmoitetaan välittömästi sihteeristölle. Kun maa luokitellaan uudestaan alempaan tai korkeampaan maariskiluokkaan, osallistujat alkavat laskuttaa uuden maariskiluokan MPR:ien tasoisia tai niitä korkeampia takuumaksuja viimeistään viidentenä työpäivänä sen jälkeen, kun sihteeristö on ilmoittanut uudelleenluokituksesta.

| f) | Sihteeristö julkistaa sovellettavat maariskiluokitukset. |
| --- | --- |

f)

Sihteeristö julkistaa sovellettavat maariskiluokitukset.

26.   Monenvälisten ja alueellisten instituutioiden luokitus

Monenväliset ja alueelliset instituutiot luokitellaan ja niiden luokitusta tarkistetaan tarvittaessa; sihteeristö julkistaa sovellettavat luokitukset.

27.   Julkisen vientiluoton kattavuuden prosenttiosuus ja laatu

MPR:t eriytetään vientiluottotuotteiden laatuerojen ja osallistujien tarjoaman takuukatteen huomioon ottamiseksi liitteen VI mukaisesti. Eriyttäminen perustuu viejän näkökulmaan (tarkoituksena on poistaa viejille/rahoituslaitoksille tarjottavien tuotteiden vaihtelevasta laadusta aiheutuva kilpailuvaikutus).

| a) | Vientiluottotuotteen laatu riippuu siitä, onko tuote vakuutus, takuu vai suora luotto/rahoitus, ja vakuutustuotteiden laatu siitä, kattavatko ne korvausvaatimusten odotusajan (eli jakso ostajaa/luotonsaajaa koskevasta eräpäivästä siihen päivään, jona viejä/rahoituslaitos voi vaatia takaisinmaksua vakuutuksen antajalta) korot ilman lisämaksua. |
| --- | --- |

a)

Vientiluottotuotteen laatu riippuu siitä, onko tuote vakuutus, takuu vai suora luotto/rahoitus, ja vakuutustuotteiden laatu siitä, kattavatko ne korvausvaatimusten odotusajan (eli jakso ostajaa/luotonsaajaa koskevasta eräpäivästä siihen päivään, jona viejä/rahoituslaitos voi vaatia takaisinmaksua vakuutuksen antajalta) korot ilman lisämaksua.

| b) | Kaikki osallistujien tarjoamat vientiluottotuotteet luokitellaan johonkin seuraavista kolmesta tuoteluokasta:






  — | vakiotasoa rajoitetumpi tuote eli vakuutus, joka ei kata korvausvaatimusten odotusaikaan liittyviä korkoja, ja vakuutus, joka kattaa kyseiset korot ja jossa takuumaksuihin sovelletaan asianmukaista korotusta, |
| --- | --- | --- |

b)

Kaikki osallistujien tarjoamat vientiluottotuotteet luokitellaan johonkin seuraavista kolmesta tuoteluokasta:

—

vakiotasoa rajoitetumpi tuote eli vakuutus, joka ei kata korvausvaatimusten odotusaikaan liittyviä korkoja, ja vakuutus, joka kattaa kyseiset korot ja jossa takuumaksuihin sovelletaan asianmukaista korotusta,

| — | vakiotuote eli vakuutus, joka kattaa korvausvaatimusten odotusaikaan liittyvät korot ja jossa takuumaksuihin ei sovelleta korotusta, sekä suora luotto / suora rahoitus, ja |
| --- | --- |

—

vakiotuote eli vakuutus, joka kattaa korvausvaatimusten odotusaikaan liittyvät korot ja jossa takuumaksuihin ei sovelleta korotusta, sekä suora luotto / suora rahoitus, ja

| — | vakiotasoa täydellisempi tuote eli ehdottomat takuut. |
| --- | --- |

—

vakiotasoa täydellisempi tuote eli ehdottomat takuut.

28.   Valittujen maariskielementtien poissulkeminen ja maariskin lieventämismenetelmät

Osallistujat voivat liitteessä VIII esitettyjen erityisten ehtojen mukaisesti sulkea pois maariskin tietyt elementit tai käyttää 28 artiklan b kohdassa lueteltuja tiettyjä maariskin lieventämismenetelmiä, minkä seurauksena sovelletaan alhaisempaa MPR:ää käytettäessä maariskin lieventämis- tai poissulkemistekijää (Country Risk Mitigation/Exclusion Factor, MEF) MPR-kaavassa. MEF määritellään seuraavasti:

| a) | Valitun maakohtaisen luottoriskielementin poissulkeminen julkisen vientiluoton kattavuudesta:






  — | Tapauksissa, joissa 24 artiklan a kohdan mukaisista maakohtaisista luottoriskielementeistä vain kolme ensimmäistä suljetaan kokonaisuudessaan pois kattavuudesta, voidaan soveltaa MEF-tekijää, jonka suuruus on 0,5. |
| --- | --- | --- |

a)

Valitun maakohtaisen luottoriskielementin poissulkeminen julkisen vientiluoton kattavuudesta:

—

Tapauksissa, joissa 24 artiklan a kohdan mukaisista maakohtaisista luottoriskielementeistä vain kolme ensimmäistä suljetaan kokonaisuudessaan pois kattavuudesta, voidaan soveltaa MEF-tekijää, jonka suuruus on 0,5.

| — | Tapauksissa, joissa 24 artiklan a kohdan mukaisista maakohtaisista luottoriskielementeistä vain neljäs ja viides suljetaan kokonaisuudessaan pois kattavuudesta, voidaan soveltaa MEF-tekijää, jonka suuruus on 0,2. |
| --- | --- |

—

Tapauksissa, joissa 24 artiklan a kohdan mukaisista maakohtaisista luottoriskielementeistä vain neljäs ja viides suljetaan kokonaisuudessaan pois kattavuudesta, voidaan soveltaa MEF-tekijää, jonka suuruus on 0,2.

| b) | Seuraavien maariskin lieventämismenetelmien suhteen sovellettava MPR ja MEF-tekijän soveltamisehdot on esitetty liitteessä VIII:






  — | ulkomailla sijaitseva tulevien rahavirtojen rakenne ja sulkutili |
| --- | --- | --- |

b)

Seuraavien maariskin lieventämismenetelmien suhteen sovellettava MPR ja MEF-tekijän soveltamisehdot on esitetty liitteessä VIII:

—

ulkomailla sijaitseva tulevien rahavirtojen rakenne ja sulkutili

| — | ulkomailla sijaitseva turvaava vakuus |
| --- | --- |

—

ulkomailla sijaitseva turvaava vakuus

| — | ulkomailla sijaitseva reaalivakuus |
| --- | --- |

—

ulkomailla sijaitseva reaalivakuus

| — | rahoitus, jonka vakuus perustuu ulkomailla sijaitseviin reaaliomaisuuseriin |
| --- | --- |

—

rahoitus, jonka vakuus perustuu ulkomailla sijaitseviin reaaliomaisuuseriin

| — | yhteisrahoitus kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa |
| --- | --- |

—

yhteisrahoitus kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa

| — | paikallisvaluuttamääräinen rahoitus |
| --- | --- |

—

paikallisvaluuttamääräinen rahoitus

| — | vakuutus tai ehdollinen takaus kolmannesta maasta |
| --- | --- |

—

vakuutus tai ehdollinen takaus kolmannesta maasta

| — | valtion riskiä parempi luotonsaaja. |
| --- | --- |

—

valtion riskiä parempi luotonsaaja.

| c) | Useamman kuin yhden 28 artiklan b kohdassa kuvatun maariskin lieventämismenetelmän soveltamisella ei ole suoraa kumulatiivista vaikutusta sovellettavaan MEF-tekijään. Maariskin lieventämismenetelmien yhdistelmää kuvaavan MEF-tekijän valinnassa on otettava huomioon kahden tai useamman menetelmän mahdollisesti päällekkäiset vaikutukset samanlaisiin maakohtaisiin luottoriskeihin. Päällekkäisyyksien ilmetessä otetaan tavallisesti huomioon vain korkeatasoisin vakuus sovellettavaa MEF-tekijää määritettäessä. |
| --- | --- |

c)

Useamman kuin yhden 28 artiklan b kohdassa kuvatun maariskin lieventämismenetelmän soveltamisella ei ole suoraa kumulatiivista vaikutusta sovellettavaan MEF-tekijään. Maariskin lieventämismenetelmien yhdistelmää kuvaavan MEF-tekijän valinnassa on otettava huomioon kahden tai useamman menetelmän mahdollisesti päällekkäiset vaikutukset samanlaisiin maakohtaisiin luottoriskeihin. Päällekkäisyyksien ilmetessä otetaan tavallisesti huomioon vain korkeatasoisin vakuus sovellettavaa MEF-tekijää määritettäessä.

| d) | Osallistujan, joka soveltaa 28 artiklan a–c kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa MPR:ää, on annettava 44 artiklan a kohdan mukainen ennakkoilmoitus. |
| --- | --- |

d)

Osallistujan, joka soveltaa 28 artiklan a–c kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa MPR:ää, on annettava 44 artiklan a kohdan mukainen ennakkoilmoitus.

| e) | 28 artiklan b kohdassa olevaa luetteloa maariskin lieventämismenetelmistä voidaan täydentää. 66 artiklan mukaisesti osallistujien on seurattava ja tarkasteltava kokemuksia, jota näiden menetelmien, mukaan luettuina liitteen VIII mukaiset soveltamisehdot, edellytykset ja MEF-tekijät, käytöstä saadaan. |
| --- | --- |

e)

28 artiklan b kohdassa olevaa luetteloa maariskin lieventämismenetelmistä voidaan täydentää. 66 artiklan mukaisesti osallistujien on seurattava ja tarkasteltava kokemuksia, jota näiden menetelmien, mukaan luettuina liitteen VIII mukaiset soveltamisehdot, edellytykset ja MEF-tekijät, käytöstä saadaan.

29.   Maakohtaisten ja valtion luottoriskien vähimmäistakuumaksujen kelpoisuuden uudelleentarkastelu

| a) | MPR:ien asianmukaisuuden arvioimiseksi ja mahdollisten tarkistusten tekemiseksi joko ylös- tai alaspäin käytetään MPR:ien seuraamiseksi ja tarkistamiseksi samanaikaisesti kolmea takuumaksuja koskevaa palautelähdettä (Premium Feedback Tool, PFT). |
| --- | --- |

a)

MPR:ien asianmukaisuuden arvioimiseksi ja mahdollisten tarkistusten tekemiseksi joko ylös- tai alaspäin käytetään MPR:ien seuraamiseksi ja tarkistamiseksi samanaikaisesti kolmea takuumaksuja koskevaa palautelähdettä (Premium Feedback Tool, PFT).

| b) | Kassavirtaan perustuva palautelähde ja suoriteperusteinen palautelähde ovat kirjanpidon lähestymistapoja, joilla arvioidaan MPR:ien kelpoisuutta kokonaisuutena maariskiluokituksen ja riskikauden pituuden perusteella osallistujien tulosten mukaan suhteessa MPR:n alaisten vientiluottojen maakohtaiseen ja valtion luottoriskiin. |
| --- | --- |

b)

Kassavirtaan perustuva palautelähde ja suoriteperusteinen palautelähde ovat kirjanpidon lähestymistapoja, joilla arvioidaan MPR:ien kelpoisuutta kokonaisuutena maariskiluokituksen ja riskikauden pituuden perusteella osallistujien tulosten mukaan suhteessa MPR:n alaisten vientiluottojen maakohtaiseen ja valtion luottoriskiin.

| c) | Kolmas palautelähde koostuu neljästä sarjasta yksityisiä markkinoita koskevia osoittimia (4), joilla saadaan tietoa maakohtaisen ja valtion luottoriskin hinnoittelusta markkinoilla. |
| --- | --- |

c)

Kolmas palautelähde koostuu neljästä sarjasta yksityisiä markkinoita koskevia osoittimia (4), joilla saadaan tietoa maakohtaisen ja valtion luottoriskin hinnoittelusta markkinoilla.

III   LUKU

SIDOTTUA APUA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

30.   Yleisperiaatteet

| a) | Osallistujat ovat sopineet vientiluottoja ja sidottua apua koskevista täydentävistä periaatteista. Vientiluottotoimien olisi perustuttava avoimeen kilpailuun ja markkinavoimien vapaaseen toimintaan. Sidottua apua koskevien toimien avulla olisi tarjottava tarvittava ulkoinen rahoitus sellaisille maille, aloille tai hankkeille, joilla ei ole lainkaan tai on vain vähän mahdollisuuksia saada rahoitusta markkinoilta. Sidottua apua koskevien toimien avulla olisi varmistettava paras mahdollinen tuotto, rajoitettava mahdollisimman paljon kaupan vääristymistä ja edistettävä varojen käyttöä kehityksen kannalta tehokkaalla tavalla. |
| --- | --- |

a)

Osallistujat ovat sopineet vientiluottoja ja sidottua apua koskevista täydentävistä periaatteista. Vientiluottotoimien olisi perustuttava avoimeen kilpailuun ja markkinavoimien vapaaseen toimintaan. Sidottua apua koskevien toimien avulla olisi tarjottava tarvittava ulkoinen rahoitus sellaisille maille, aloille tai hankkeille, joilla ei ole lainkaan tai on vain vähän mahdollisuuksia saada rahoitusta markkinoilta. Sidottua apua koskevien toimien avulla olisi varmistettava paras mahdollinen tuotto, rajoitettava mahdollisimman paljon kaupan vääristymistä ja edistettävä varojen käyttöä kehityksen kannalta tehokkaalla tavalla.

| b) | Sidottua apua koskevia järjestelyn määräyksiä ei sovelleta monenvälisten tai alueellisten instituutioiden avustusohjelmiin. |
| --- | --- |

b)

Sidottua apua koskevia järjestelyn määräyksiä ei sovelleta monenvälisten tai alueellisten instituutioiden avustusohjelmiin.

| c) | Nämä periaatteet eivät rajoita OECD:n kehitysapukomitean (DAC) näkemyksiä sidotun ja sitomattoman avun laadusta. |
| --- | --- |

c)

Nämä periaatteet eivät rajoita OECD:n kehitysapukomitean (DAC) näkemyksiä sidotun ja sitomattoman avun laadusta.

| d) | Osallistuja voi pyytää lisätietoja kaikenmuotoisen avun sitovuudesta. Jos on epätietoisuutta siitä, kuuluuko jokin tietty rahoituskäytäntö liitteessä XI esitetyn sidotun avun määritelmän piiriin, avunantajamaan on esitettävä todisteet siitä, että apu on liitteen XI määritelmän mukaan ”sitomatonta”. |
| --- | --- |

d)

Osallistuja voi pyytää lisätietoja kaikenmuotoisen avun sitovuudesta. Jos on epätietoisuutta siitä, kuuluuko jokin tietty rahoituskäytäntö liitteessä XI esitetyn sidotun avun määritelmän piiriin, avunantajamaan on esitettävä todisteet siitä, että apu on liitteen XI määritelmän mukaan ”sitomatonta”.

31.   Sidotun avun muodot

Sidottu apu voi olla

| a) | yhdistelmärahoitusta ja sidottua tai osittain sitomatonta julkista kehitysapua koskevissa DAC:n suuntaviivoissa (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987) määritelty julkinen kehityslaina (ODA-laina); |
| --- | --- |

a)

yhdistelmärahoitusta ja sidottua tai osittain sitomatonta julkista kehitysapua koskevissa DAC:n suuntaviivoissa (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987) määritelty julkinen kehityslaina (ODA-laina);

| b) | yhdistelmärahoitusta ja sidottua tai osittain sitomatonta julkista kehitysapua koskevissa DAC:n suuntaviivoissa (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987) määritelty julkinen kehityslahjoitus (ODA-lahjoitus); ja |
| --- | --- |

b)

yhdistelmärahoitusta ja sidottua tai osittain sitomatonta julkista kehitysapua koskevissa DAC:n suuntaviivoissa (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987) määritelty julkinen kehityslahjoitus (ODA-lahjoitus); ja

| c) | muuta julkista rahoitusta, mukaan luettuina lahjoitukset ja lainat mutta lukuun ottamatta tämän järjestelyn mukaisia julkisesti tuettuja vientiluottoja; tai |
| --- | --- |

c)

muuta julkista rahoitusta, mukaan luettuina lahjoitukset ja lainat mutta lukuun ottamatta tämän järjestelyn mukaisia julkisesti tuettuja vientiluottoja; tai

| d) | mitä tahansa rahoituksen myöntäjän, luotonantajan tai luotonsaajan välistä oikeudellista tai tosiasiallista yhteenliittämistä, joka on niistä jonkin hallittavissa ja johon liittyy kaksi tai useampi edellisistä tekijöistä ja/tai seuraavat rahoitustekijät:






  1) | tähän järjestelyyn kuuluva vientiluotto, jolle on myönnetty julkista tukea suorina luottoina / suorana rahoituksena, jälleenrahoituksena, korkotukena, takuuna tai vakuutuksena; ja |
| --- | --- | --- |

d)

mitä tahansa rahoituksen myöntäjän, luotonantajan tai luotonsaajan välistä oikeudellista tai tosiasiallista yhteenliittämistä, joka on niistä jonkin hallittavissa ja johon liittyy kaksi tai useampi edellisistä tekijöistä ja/tai seuraavat rahoitustekijät:

1)

tähän järjestelyyn kuuluva vientiluotto, jolle on myönnetty julkista tukea suorina luottoina / suorana rahoituksena, jälleenrahoituksena, korkotukena, takuuna tai vakuutuksena; ja

| 2) | muut varat markkinaehdoin tai niitä lähellä olevin ehdoin taikka ennakkomaksut ostajan omista varoista. |
| --- | --- |

2)

muut varat markkinaehdoin tai niitä lähellä olevin ehdoin taikka ennakkomaksut ostajan omista varoista.

32.   Yhdistelmärahoitus

| a) | Yhdistelmärahoitustoimet voidaan toteuttaa eri muodoissa, kuten sekaluottoina, sekarahoituksena, yhteisrahoituksena, rinnakkaisrahoituksena tai yksittäisinä yhteensovitettuina toimina. Niiden tärkeimpiä piirteitä ovat seuraavat:






  — | pehmeäehtoinen tekijä, joka liittyy oikeudellisesti tai tosiasiallisesti muuhun kuin pehmeäehtoiseen tekijään, |
| --- | --- | --- |

a)

Yhdistelmärahoitustoimet voidaan toteuttaa eri muodoissa, kuten sekaluottoina, sekarahoituksena, yhteisrahoituksena, rinnakkaisrahoituksena tai yksittäisinä yhteensovitettuina toimina. Niiden tärkeimpiä piirteitä ovat seuraavat:

—

pehmeäehtoinen tekijä, joka liittyy oikeudellisesti tai tosiasiallisesti muuhun kuin pehmeäehtoiseen tekijään,

| — | joko yksittäinen osatekijä tai koko yhdistelmärahoitus on itse asiassa sidottua apua, |
| --- | --- |

—

joko yksittäinen osatekijä tai koko yhdistelmärahoitus on itse asiassa sidottua apua,

| — | pehmeäehtoisten varojen saatavuus riippuu siitä, että rahoituksen saaja hyväksyy siihen liittyvän muun kuin pehmeäehtoisen tekijän. |
| --- | --- |

—

pehmeäehtoisten varojen saatavuus riippuu siitä, että rahoituksen saaja hyväksyy siihen liittyvän muun kuin pehmeäehtoisen tekijän.

| b) | Tosiasiallisen yhteyden tai liittämisen määrittämisessä käytetään seuraavanlaisia perusteita:






  — | rahoituksen myöntäjän ja sen saajan viranomaisten epävirallisten sopimusten olemassaolo, |
| --- | --- | --- |

b)

Tosiasiallisen yhteyden tai liittämisen määrittämisessä käytetään seuraavanlaisia perusteita:

—

rahoituksen myöntäjän ja sen saajan viranomaisten epävirallisten sopimusten olemassaolo,

| — | rahoituksen myöntäjän aikomus edistää julkisen kehitysavun käytön avulla rahoituksen hyväksyttävyyttä, |
| --- | --- |

—

rahoituksen myöntäjän aikomus edistää julkisen kehitysavun käytön avulla rahoituksen hyväksyttävyyttä,

| — | koko rahoituksen tosiasiallinen sitominen ostoihin rahoituksen myöntävästä maasta, |
| --- | --- |

—

koko rahoituksen tosiasiallinen sitominen ostoihin rahoituksen myöntävästä maasta,

| — | julkisen kehitysavun sitovuus sekä tarjouksen tai sopimuksen tekemisen tavat kunkin rahoitustoimen osalta, tai |
| --- | --- |

—

julkisen kehitysavun sitovuus sekä tarjouksen tai sopimuksen tekemisen tavat kunkin rahoitustoimen osalta, tai

| — | muut käytännöt, jotka DAC tai osallistujat yksilöivät ja joissa on tosiasiallinen yhteys kahden tai useamman rahoitusmuodon välillä. |
| --- | --- |

—

muut käytännöt, jotka DAC tai osallistujat yksilöivät ja joissa on tosiasiallinen yhteys kahden tai useamman rahoitusmuodon välillä.

| c) | Seuraavat käytännöt eivät saa estää tosiasiallisen liittämisen tai yhteyden määrittämistä:






  — | sopimuksen osittaminen tekemällä sen osatekijöistä erilliset ilmoitukset, |
| --- | --- | --- |

c)

Seuraavat käytännöt eivät saa estää tosiasiallisen liittämisen tai yhteyden määrittämistä:

—

sopimuksen osittaminen tekemällä sen osatekijöistä erilliset ilmoitukset,

| — | useissa vaiheissa rahoitettujen sopimusten osittaminen, |
| --- | --- |

—

useissa vaiheissa rahoitettujen sopimusten osittaminen,

| — | sopimuksen toisistaan riippuvien osatekijöiden ilmoittamatta jättäminen, ja/tai |
| --- | --- |

—

sopimuksen toisistaan riippuvien osatekijöiden ilmoittamatta jättäminen, ja/tai

| — | yhdistelmärahoituksen osittaisesta sitomattomuudesta johtuva ilmoittamatta jättäminen. |
| --- | --- |

—

yhdistelmärahoituksen osittaisesta sitomattomuudesta johtuva ilmoittamatta jättäminen.

33.   Maiden kelpoisuus sidottuun apuun

| a) | Sidottua apua ei myönnetä maille, jotka asukasta kohti lasketun bruttokansantulonsa perusteella eivät ole oikeutettuja Maailmanpankin 17 vuoden lainoihin. Maailmanpankki laskee tämän kelpoisuusrajan uudelleen vuosittain (5). Maan luokitusta voidaan muuttaa vasta, kun Maailmanpankin sille antama luokitus on säilynyt samana kaksi peräkkäistä vuotta. |
| --- | --- |

a)

Sidottua apua ei myönnetä maille, jotka asukasta kohti lasketun bruttokansantulonsa perusteella eivät ole oikeutettuja Maailmanpankin 17 vuoden lainoihin. Maailmanpankki laskee tämän kelpoisuusrajan uudelleen vuosittain (5). Maan luokitusta voidaan muuttaa vasta, kun Maailmanpankin sille antama luokitus on säilynyt samana kaksi peräkkäistä vuotta.

| b) | Maiden luokittelussa sovelletaan seuraavia toiminnallisia perusteita ja menettelyjä:






  1) | Järjestelyä varten tehtävän luokittelun määräytymisen perustana on Maailmanpankin luotonsaajamaiden luokittelua varten laskema bruttokansantulo asukasta kohti. Sihteeristö julkistaa luokittelun. |
| --- | --- | --- |

b)

Maiden luokittelussa sovelletaan seuraavia toiminnallisia perusteita ja menettelyjä:

1)

Järjestelyä varten tehtävän luokittelun määräytymisen perustana on Maailmanpankin luotonsaajamaiden luokittelua varten laskema bruttokansantulo asukasta kohti. Sihteeristö julkistaa luokittelun.

| 2) | Jos Maailmanpankilla ei ole käytettävissään tarpeeksi tietoa asukasta kohti laskettavan bruttokansantulon määrittämiseksi, sitä pyydetään arvioimaan, onko kyseisen maan bruttokansantulo asukasta kohti tuolloisen kynnysarvon ylä- vai alapuolella. Maa luokitellaan tämän arvion perusteella, elleivät osallistujat sovi muista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

2)

Jos Maailmanpankilla ei ole käytettävissään tarpeeksi tietoa asukasta kohti laskettavan bruttokansantulon määrittämiseksi, sitä pyydetään arvioimaan, onko kyseisen maan bruttokansantulo asukasta kohti tuolloisen kynnysarvon ylä- vai alapuolella. Maa luokitellaan tämän arvion perusteella, elleivät osallistujat sovi muista toimenpiteistä.

| 3) | Jos maan kelpoisuus sidottuun apuun muuttuu 33 artiklan a kohdan mukaisesti, uusi luokitus tulee voimaan kaksi viikkoa sen jälkeen, kun sihteeristö on toimittanut edellä mainittujen Maailmanpankin tietojen perusteella tehdyt päätelmät kaikille osallistujille. Ennen uuden luokituksen voimaantuloa ei voida tehdä ilmoitusta sidotusta avustusrahoituksesta kelpoisuuskynnyksen ylittäneelle maalle eikä voimaantulo-ajankohdan jälkeen voida tehdä ilmoitusta sidotusta avustusrahoituksesta ylempään luokkaan siirtyneelle valtiolle lukuun ottamatta aiemman puiteluoton mukaisia yksittäisiä toimia, jotka voidaan ilmoittaa puiteluoton voimassaoloajan päättymiseen saakka (enintään yksi vuosi voimaantulopäivän jälkeen). |
| --- | --- |

3)

Jos maan kelpoisuus sidottuun apuun muuttuu 33 artiklan a kohdan mukaisesti, uusi luokitus tulee voimaan kaksi viikkoa sen jälkeen, kun sihteeristö on toimittanut edellä mainittujen Maailmanpankin tietojen perusteella tehdyt päätelmät kaikille osallistujille. Ennen uuden luokituksen voimaantuloa ei voida tehdä ilmoitusta sidotusta avustusrahoituksesta kelpoisuuskynnyksen ylittäneelle maalle eikä voimaantulo-ajankohdan jälkeen voida tehdä ilmoitusta sidotusta avustusrahoituksesta ylempään luokkaan siirtyneelle valtiolle lukuun ottamatta aiemman puiteluoton mukaisia yksittäisiä toimia, jotka voidaan ilmoittaa puiteluoton voimassaoloajan päättymiseen saakka (enintään yksi vuosi voimaantulopäivän jälkeen).

| 4) | Maailmanpankin tekemiä lukujen tarkistuksia ei oteta järjestelyssä huomioon. Maan luokitusta voidaan kuitenkin muuttaa yhteisellä kannalla 55–60 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti, ja osallistujat suhtautuvat myönteisesti muutokseen, joka johtuu sellaisista luvuissa olevista virheistä ja puutteista, jotka havaitaan myöhemmin sen vuoden aikana, jona sihteeristö toimitti alkuperäiset luvut osallistujille. |
| --- | --- |

4)

Maailmanpankin tekemiä lukujen tarkistuksia ei oteta järjestelyssä huomioon. Maan luokitusta voidaan kuitenkin muuttaa yhteisellä kannalla 55–60 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti, ja osallistujat suhtautuvat myönteisesti muutokseen, joka johtuu sellaisista luvuissa olevista virheistä ja puutteista, jotka havaitaan myöhemmin sen vuoden aikana, jona sihteeristö toimitti alkuperäiset luvut osallistujille.

| 5) | Vaikka maat on luokiteltu niihin, jotka ovat oikeutettuja sidottuun apuun, ja niihin, jotka eivät ole oikeutettuja siihen, osallistujien olisi vältettävä tarjoamasta muita sidotun avun luottoja kuin suoranaisia lahjoituksia, elintarvikeapua ja humanitaarista apua sekä ydinvoiman tai teollisuuden mahdollisesti aiheuttamien suuronnettomuuksien ehkäisemiseksi tai niiden vaikutusten lieventämiseksi tarkoitettua apua Bulgarialle, Romanialle, Ukrainalle, Valko-Venäjälle ja Venäjän federaatiolle. Jos näistä maista jonkin bruttokansantulo asukasta kohti ylittää kolmena perättäisenä vuonna Maailmanpankin kynnysarvon eivätkä ne enää ole oikeutettuja 17 vuoden lainoihin, maan oikeutus näihin luottoihin määräytyy 33 artiklan a kohdan ja b kohdan 1–4 alakohdan mukaisesti sekä järjestelyn kaikkien muiden sidottua apua koskevien määräysten mukaisesti (6). |
| --- | --- |

5)

Vaikka maat on luokiteltu niihin, jotka ovat oikeutettuja sidottuun apuun, ja niihin, jotka eivät ole oikeutettuja siihen, osallistujien olisi vältettävä tarjoamasta muita sidotun avun luottoja kuin suoranaisia lahjoituksia, elintarvikeapua ja humanitaarista apua sekä ydinvoiman tai teollisuuden mahdollisesti aiheuttamien suuronnettomuuksien ehkäisemiseksi tai niiden vaikutusten lieventämiseksi tarkoitettua apua Bulgarialle, Romanialle, Ukrainalle, Valko-Venäjälle ja Venäjän federaatiolle. Jos näistä maista jonkin bruttokansantulo asukasta kohti ylittää kolmena perättäisenä vuonna Maailmanpankin kynnysarvon eivätkä ne enää ole oikeutettuja 17 vuoden lainoihin, maan oikeutus näihin luottoihin määräytyy 33 artiklan a kohdan ja b kohdan 1–4 alakohdan mukaisesti sekä järjestelyn kaikkien muiden sidottua apua koskevien määräysten mukaisesti (6).

34.   Hankkeiden kelpoisuus

| a) | Sidottua apua ei saa laajentaa koskemaan sellaisia julkisia tai yksityisiä hankkeita, jotka yleensä olisivat taloudellisesti kannattavia, jos ne rahoitettaisiin markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin. |
| --- | --- |

a)

Sidottua apua ei saa laajentaa koskemaan sellaisia julkisia tai yksityisiä hankkeita, jotka yleensä olisivat taloudellisesti kannattavia, jos ne rahoitettaisiin markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin.

| b) | Apukelpoisuuden ratkaisevana perusteena on,






  — | onko hanke taloudellisesti kannattamaton, eli puuttuuko hankkeelta kyky tuottaa markkinaperiaatteiden mukaisesti määritettyjen asianmukaisten hintojen avulla riittävät tulot hankkeen käyttökustannusten kattamiseksi ja käytetyn pääoman maksamiseksi, tai |
| --- | --- | --- |

b)

Apukelpoisuuden ratkaisevana perusteena on,

—

onko hanke taloudellisesti kannattamaton, eli puuttuuko hankkeelta kyky tuottaa markkinaperiaatteiden mukaisesti määritettyjen asianmukaisten hintojen avulla riittävät tulot hankkeen käyttökustannusten kattamiseksi ja käytetyn pääoman maksamiseksi, tai

| — | onko muiden osallistujien kanssa vaihdettujen tietojen perusteella kohtuullista päätellä, että hanketta ei todennäköisesti voida rahoittaa markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin. Hankkeissa, joiden arvo on enemmän kuin 50 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, korostetaan tuen tarvetta tarkasteltaessa erityisesti rahoituksen todennäköistä saatavuutta joko markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin. |
| --- | --- |

—

onko muiden osallistujien kanssa vaihdettujen tietojen perusteella kohtuullista päätellä, että hanketta ei todennäköisesti voida rahoittaa markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin. Hankkeissa, joiden arvo on enemmän kuin 50 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, korostetaan tuen tarvetta tarkasteltaessa erityisesti rahoituksen todennäköistä saatavuutta joko markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin.

| c) | Edellä b kohdassa olevien ratkaisevien perusteiden tarkoituksena on kuvata menetelmää hankkeen arvioimiseksi, jotta voitaisiin määrittää, olisiko se rahoitettava tällaisella avulla vai vientiluotoilla markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin. Järjestelyn 48–50 artiklassa kuvatun neuvottelumenettelyn tuloksena kertynee ajan myötä sellaista kokemusta, jonka avulla voidaan sekä vientiluottolaitoksia että avustuksia myöntäviä elimiä varten tarkemmin määritellä ennakolta näiden kahden hankeluokan välinen rajaus. |
| --- | --- |

c)

Edellä b kohdassa olevien ratkaisevien perusteiden tarkoituksena on kuvata menetelmää hankkeen arvioimiseksi, jotta voitaisiin määrittää, olisiko se rahoitettava tällaisella avulla vai vientiluotoilla markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin. Järjestelyn 48–50 artiklassa kuvatun neuvottelumenettelyn tuloksena kertynee ajan myötä sellaista kokemusta, jonka avulla voidaan sekä vientiluottolaitoksia että avustuksia myöntäviä elimiä varten tarkemmin määritellä ennakolta näiden kahden hankeluokan välinen rajaus.

35.   Vähimmäislahja-aste

Osallistujat eivät myönnä sidottua apua, jonka lahja-aste on vähemmän kuin 35 prosenttia – tai 50 prosenttia, jos edunsaajamaa kuuluu vähiten kehittyneisiin maihin (LDC-maihin) –, paitsi jäljempänä luetelluissa tapauksissa, jotka on vapautettu myös 47 artiklan a kohdan mukaisista ilmoitusmenettelyistä:

| a) | tekninen apu: sidottu apu, jossa julkisen kehitysavun osuus koostuu yksinomaan teknisestä yhteistyöstä, jonka osuus on vähemmän kuin kolme prosenttia toimen kokonaisarvosta tai jonka arvo on vähemmän kuin yksi miljoona erityisnosto-oikeutta (SDR) sen mukaan, kumpi määrä on alhaisempi; ja |
| --- | --- |

a)

tekninen apu: sidottu apu, jossa julkisen kehitysavun osuus koostuu yksinomaan teknisestä yhteistyöstä, jonka osuus on vähemmän kuin kolme prosenttia toimen kokonaisarvosta tai jonka arvo on vähemmän kuin yksi miljoona erityisnosto-oikeutta (SDR) sen mukaan, kumpi määrä on alhaisempi; ja

| b) | pienet hankkeet: alle yhden miljoonan erityisnosto-oikeuden arvoiset pääomatavaraa koskevat hankkeet, jotka rahoitetaan kokonaisuudessaan kehitysapulahjoituksista. |
| --- | --- |

b)

pienet hankkeet: alle yhden miljoonan erityisnosto-oikeuden arvoiset pääomatavaraa koskevat hankkeet, jotka rahoitetaan kokonaisuudessaan kehitysapulahjoituksista.

36.   Poikkeukset maiden tai hankkeiden kelpoisuudesta sidottuun apuun

| a) | 33 ja 34 artiklan määräyksiä ei sovelleta sellaiseen sidottuun apuun, jonka lahja-aste on vähintään 80 prosenttia, lukuun ottamatta 32 artiklassa tarkoitetun yhdistelmärahoituksen osana olevaa sidottua apua. |
| --- | --- |

a)

33 ja 34 artiklan määräyksiä ei sovelleta sellaiseen sidottuun apuun, jonka lahja-aste on vähintään 80 prosenttia, lukuun ottamatta 32 artiklassa tarkoitetun yhdistelmärahoituksen osana olevaa sidottua apua.

| b) | 34 artiklan määräyksiä ei sovelleta sellaiseen sidottuun apuun, jonka arvo on vähemmän kuin kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta (SDR), lukuun ottamatta 32 artiklassa tarkoitetun yhdistelmärahoituksen osana olevaa sidottua apua. |
| --- | --- |

b)

34 artiklan määräyksiä ei sovelleta sellaiseen sidottuun apuun, jonka arvo on vähemmän kuin kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta (SDR), lukuun ottamatta 32 artiklassa tarkoitetun yhdistelmärahoituksen osana olevaa sidottua apua.

| c) | 33 ja 34 artiklaa ei sovelleta Yhdistyneiden Kansakuntien vähiten kehittyneiksi maiksi luokittelemille maille myönnettyyn sidottuun apuun. |
| --- | --- |

c)

33 ja 34 artiklaa ei sovelleta Yhdistyneiden Kansakuntien vähiten kehittyneiksi maiksi luokittelemille maille myönnettyyn sidottuun apuun.

| d) | Sen estämättä, mitä 33 ja 34 artiklassa määrätään, osallistuja voi poikkeuksellisesti tarjota tukea jollakin seuraavista tavoista:






  — | soveltamalla liitteessä XI määriteltyä ja 55–60 artiklassa kuvattua yhteinen kanta -menettelyä, tai |
| --- | --- | --- |

d)

Sen estämättä, mitä 33 ja 34 artiklassa määrätään, osallistuja voi poikkeuksellisesti tarjota tukea jollakin seuraavista tavoista:

—

soveltamalla liitteessä XI määriteltyä ja 55–60 artiklassa kuvattua yhteinen kanta -menettelyä, tai

| — | esittämällä oikeutetut tukiperusteet, joita huomattava osa osallistujista kannattaa 48 ja 49 artiklan mukaisesti, tai |
| --- | --- |

—

esittämällä oikeutetut tukiperusteet, joita huomattava osa osallistujista kannattaa 48 ja 49 artiklan mukaisesti, tai

| — | järjestelyn 50 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti OECD:n pääsihteerille toimitetulla kirjeellä, mikä osallistujien oletuksen mukaan on poikkeuksellinen ja harvoin käytettävä menettely. |
| --- | --- |

—

järjestelyn 50 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti OECD:n pääsihteerille toimitetulla kirjeellä, mikä osallistujien oletuksen mukaan on poikkeuksellinen ja harvoin käytettävä menettely.

37.   Sidotun avun lahja-asteen laskeminen

Sidotun avun lahja-aste lasketaan DAC:n käyttämän lahja-asteen laskemista koskevan menetelmän mukaisesti lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:

| a) | Tietyssä valuutassa merkityn lainan lahja-astetta laskettaessa käytetty diskonttokorko (DDR, Differentiated Discount Rate) muuttuu vuosittain 15. tammikuuta, ja se lasketaan seuraavasti:






  — | keskimääräinen markkinaviitekorko + marginaali
  Marginaali (M) riippuu takaisinmaksuajasta (R) seuraavasti:






  R | M |
| --- | --- | --- | --- |
| alle 15 vuotta | 0,75 |
| vähintään 15 vuotta mutta alle 20 vuotta | 1,00 |
| vähintään 20 vuotta mutta alle 30 vuotta | 1,15 |
| 30 vuotta ja enemmän | 1,25 |

a)

Tietyssä valuutassa merkityn lainan lahja-astetta laskettaessa käytetty diskonttokorko (DDR, Differentiated Discount Rate) muuttuu vuosittain 15. tammikuuta, ja se lasketaan seuraavasti:

—

keskimääräinen markkinaviitekorko + marginaali

Marginaali (M) riippuu takaisinmaksuajasta (R) seuraavasti:

R

M

alle 15 vuotta

0,75

vähintään 15 vuotta mutta alle 20 vuotta

1,00

vähintään 20 vuotta mutta alle 30 vuotta

1,15

30 vuotta ja enemmän

1,25

| — | Keskimääräiset markkinaviitekorot lasketaan kaikkien valuuttojen osalta kuuden kuukauden aikana – eli edellisen vuoden elokuun 15. päivästä kuluvan vuoden helmikuun 14. päivään – voimassa olevien kuukausittaisten markkinaviitekorkojen keskiarvon perusteella. Laskettu korko – marginaali mukaan luettuna – pyöristetään lähimpään 10 peruspisteeseen. Jos valuutalle on useampi kuin yksi markkinaviitekorko, laskennassa käytetään 20 artiklan a kohdan mukaisesti pisimpään laina-aikaan liittyvää korkoa. |
| --- | --- |

—

Keskimääräiset markkinaviitekorot lasketaan kaikkien valuuttojen osalta kuuden kuukauden aikana – eli edellisen vuoden elokuun 15. päivästä kuluvan vuoden helmikuun 14. päivään – voimassa olevien kuukausittaisten markkinaviitekorkojen keskiarvon perusteella. Laskettu korko – marginaali mukaan luettuna – pyöristetään lähimpään 10 peruspisteeseen. Jos valuutalle on useampi kuin yksi markkinaviitekorko, laskennassa käytetään 20 artiklan a kohdan mukaisesti pisimpään laina-aikaan liittyvää korkoa.

| b) | Lahja-asteen laskennan peruspäivämäärä on liitteessä XI määritelty luoton alkamisajankohta. |
| --- | --- |

b)

Lahja-asteen laskennan peruspäivämäärä on liitteessä XI määritelty luoton alkamisajankohta.

| c) | Yhdistelmärahoituksen kokonaislahja-asteen laskemiseksi pidetään seuraavien vientiluottojen, varojen ja maksujen lahja-astetta nollana:






  — | tämän järjestelyn mukaiset vientiluotot, |
| --- | --- | --- |

c)

Yhdistelmärahoituksen kokonaislahja-asteen laskemiseksi pidetään seuraavien vientiluottojen, varojen ja maksujen lahja-astetta nollana:

—

tämän järjestelyn mukaiset vientiluotot,

| — | muut varat markkinaehdoin tai niitä lähellä olevin ehdoin, |
| --- | --- |

—

muut varat markkinaehdoin tai niitä lähellä olevin ehdoin,

| — | muut julkiset varat, joiden lahja-aste on pienempi kuin 35 artiklassa sallittu vähimmäistaso, lukuun ottamatta sopeuttamistapauksia, ja |
| --- | --- |

—

muut julkiset varat, joiden lahja-aste on pienempi kuin 35 artiklassa sallittu vähimmäistaso, lukuun ottamatta sopeuttamistapauksia, ja

| — | ostajan omista varoista suoritetut ennakkomaksut. |
| --- | --- |

—

ostajan omista varoista suoritetut ennakkomaksut.

Luoton alkamisajankohtana tai sitä ennen suoritetut maksut, joita ei pidetä ennakkomaksuina, sisällytetään lahja-asteen laskemiseen.

| d) | Sopeuttamistoimen diskonttokorko: jos suoritetaan sopeuttaminen kehitysapurahoitukseen, sopeuttaminen samanlaiseksi tarkoittaa sitä, että sopeuttamistoimessa on sama lahja-aste kuin alkuperäisessä tarjouksessa, joka on laskettu uudelleen sopeuttamispäivänä voimassa olevan diskonttokoron mukaan. |
| --- | --- |

d)

Sopeuttamistoimen diskonttokorko: jos suoritetaan sopeuttaminen kehitysapurahoitukseen, sopeuttaminen samanlaiseksi tarkoittaa sitä, että sopeuttamistoimessa on sama lahja-aste kuin alkuperäisessä tarjouksessa, joka on laskettu uudelleen sopeuttamispäivänä voimassa olevan diskonttokoron mukaan.

| e) | Paikalliskustannukset ja kolmansien maiden hankinnat sisällytetään lahja-asteen laskemiseen ainoastaan silloin, kun avustajavaltio rahoittaa ne. |
| --- | --- |

e)

Paikalliskustannukset ja kolmansien maiden hankinnat sisällytetään lahja-asteen laskemiseen ainoastaan silloin, kun avustajavaltio rahoittaa ne.

| f) | Rahoituksen kokonaislahja-aste määräytyy siten, että rahoituksen jokaisen osan nimellisarvo kerrotaan kunkin osan lahja-asteella, tulokset lasketaan yhteen ja kokonaissumma jaetaan osien kokonaisnimellisarvolla. |
| --- | --- |

f)

Rahoituksen kokonaislahja-aste määräytyy siten, että rahoituksen jokaisen osan nimellisarvo kerrotaan kunkin osan lahja-asteella, tulokset lasketaan yhteen ja kokonaissumma jaetaan osien kokonaisnimellisarvolla.

| g) | Tietyn avustusluoton diskonttokorko on ilmoittamisajankohtana voimassa oleva korko. Välittömän ilmoituksen yhteydessä diskonttokorko on kuitenkin avustusluottoehtojen määrittämishetkellä voimassa oleva korko. Diskonttokoron muuttuminen luoton kestoaikana ei muuta luoton lahja-astetta. |
| --- | --- |

g)

Tietyn avustusluoton diskonttokorko on ilmoittamisajankohtana voimassa oleva korko. Välittömän ilmoituksen yhteydessä diskonttokorko on kuitenkin avustusluottoehtojen määrittämishetkellä voimassa oleva korko. Diskonttokoron muuttuminen luoton kestoaikana ei muuta luoton lahja-astetta.

| h) | Jos valuuttaa muutetaan ennen sopimuksen tekemistä, ilmoitusta on tarkistettava. Lahja-asteen laskemisessa käytettävä diskonttokorko on tarkistusajankohtana voimassa oleva korko. Tarkistusta ei tarvitse tehdä, jos vaihtoehtoinen valuutta ja kaikki tarvittava tieto lahja-asteen laskemiseksi on sisällytetty alkuperäiseen ilmoitukseen. |
| --- | --- |

h)

Jos valuuttaa muutetaan ennen sopimuksen tekemistä, ilmoitusta on tarkistettava. Lahja-asteen laskemisessa käytettävä diskonttokorko on tarkistusajankohtana voimassa oleva korko. Tarkistusta ei tarvitse tehdä, jos vaihtoehtoinen valuutta ja kaikki tarvittava tieto lahja-asteen laskemiseksi on sisällytetty alkuperäiseen ilmoitukseen.

| i) | Sen estämättä, mitä g kohdassa määrätään, avustuspuiteluoton mukaisesti aloitettujen yksittäisten toimien lahja-asteen laskemisessa käytettävä diskonttokorko on alun perin puiteluoton yhteydessä ilmoitettu korko. |
| --- | --- |

i)

Sen estämättä, mitä g kohdassa määrätään, avustuspuiteluoton mukaisesti aloitettujen yksittäisten toimien lahja-asteen laskemisessa käytettävä diskonttokorko on alun perin puiteluoton yhteydessä ilmoitettu korko.

38.   Sidotun avun kelpoisuusaika

| a) | Osallistujat eivät saa vahvistaa sidotun avun ehtoja pitemmäksi aikaa kuin kahdeksi vuodeksi riippumatta siitä, liittyykö apu yksittäisten toimien rahoitukseen vai avun myöntämistä koskevaan pöytäkirjaan, puiteluottoon tai vastaavaan sopimukseen. Avun myöntämistä koskevan pöytäkirjan, puiteluoton tai vastaavan sopimuksen osalta kelpoisuusaika alkaa allekirjoittamishetkestä, ja niistä on ilmoitettava 47 artiklan mukaisesti. Puiteluoton jatkamisesta on ilmoitettava, ikään kuin se olisi uusi toimi, ja siihen on liitettävä ilmoitus, jossa selitetään, että kyse on puiteluoton jatkamisesta ja että puiteluottoa jatketaan ilmoittamisajankohtana sallituin ehdoin. Yksittäisten toimien osalta, mukaan luettuina avustusten myöntämistä koskevan pöytäkirjan, puiteluoton tai vastaavan sopimuksen yhteydessä ilmoitetut toimet, kelpoisuusaika alkaa sitoumuksen ilmoituspäivästä joko 46 tai 47 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Osallistujat eivät saa vahvistaa sidotun avun ehtoja pitemmäksi aikaa kuin kahdeksi vuodeksi riippumatta siitä, liittyykö apu yksittäisten toimien rahoitukseen vai avun myöntämistä koskevaan pöytäkirjaan, puiteluottoon tai vastaavaan sopimukseen. Avun myöntämistä koskevan pöytäkirjan, puiteluoton tai vastaavan sopimuksen osalta kelpoisuusaika alkaa allekirjoittamishetkestä, ja niistä on ilmoitettava 47 artiklan mukaisesti. Puiteluoton jatkamisesta on ilmoitettava, ikään kuin se olisi uusi toimi, ja siihen on liitettävä ilmoitus, jossa selitetään, että kyse on puiteluoton jatkamisesta ja että puiteluottoa jatketaan ilmoittamisajankohtana sallituin ehdoin. Yksittäisten toimien osalta, mukaan luettuina avustusten myöntämistä koskevan pöytäkirjan, puiteluoton tai vastaavan sopimuksen yhteydessä ilmoitetut toimet, kelpoisuusaika alkaa sitoumuksen ilmoituspäivästä joko 46 tai 47 artiklan mukaisesti.

| b) | Kun maa on ensimmäistä kertaa menettänyt oikeuden Maailmanpankin 17 vuoden lainoihin, olemassa olevien ja uusien sidotun avun myöntämistä koskevien pöytäkirjojen ja puiteluottojen kelpoisuusaika on rajoitettava yhteen vuoteen siitä, kun maan luokitusta on muutettu 33 artiklan b kohdassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Kun maa on ensimmäistä kertaa menettänyt oikeuden Maailmanpankin 17 vuoden lainoihin, olemassa olevien ja uusien sidotun avun myöntämistä koskevien pöytäkirjojen ja puiteluottojen kelpoisuusaika on rajoitettava yhteen vuoteen siitä, kun maan luokitusta on muutettu 33 artiklan b kohdassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti.

| c) | Tällaisten pöytäkirjojen ja puiteluottojen jatkaminen on mahdollista ainoastaan ehdoilla, jotka vastaavat tämän järjestelyn 33 ja 34 artiklan määräyksiä sen jälkeen, kun






  — | maiden luokitus on muuttunut, |
| --- | --- | --- |

c)

Tällaisten pöytäkirjojen ja puiteluottojen jatkaminen on mahdollista ainoastaan ehdoilla, jotka vastaavat tämän järjestelyn 33 ja 34 artiklan määräyksiä sen jälkeen, kun

—

maiden luokitus on muuttunut,

| — | järjestelyn määräyksiä on muutettu. |
| --- | --- |

—

järjestelyn määräyksiä on muutettu.

Näissä olosuhteissa olemassa olevia ehtoja voidaan noudattaa 37 artiklassa määritetyn diskonttokoron muuttumisesta huolimatta.

39.   Sopeuttaminen

Ottaen huomioon osallistujan kansainväliset velvoitteet ja noudattaen järjestelyn tavoitetta osallistuja voi 42 artiklassa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti sopeuttaa osallistujan tai osallistumattoman maan tarjoamia rahoitusehtoja.

IV   LUKU

MENETTELYT

1 jakso:   Vientiluottoja ja kauppaan liittyviä avustuksia koskevat yhteiset menettelyt

40.   Ilmoitukset

Järjestelyssä vahvistettujen menettelyjen edellyttämät ilmoitukset laaditaan liitteen V mukaisesti sisällyttäen niihin liitteessä mainitut tiedot. Sihteeristölle on toimitettava ilmoitusten kaksoiskappale.

41.   Julkista tukea koskeva tieto

| a) | Kun osallistuja myöntää julkista tukea, josta se on ilmoittanut 44–47 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti, sen on ilmoitettava siitä muille osallistujille ja mainittava luotonantajien ilmoituksia koskevan CRS-järjestelmän (Creditor Reporting System) 1 C -ilmoituslomakkeen viitenumero. |
| --- | --- |

a)

Kun osallistuja myöntää julkista tukea, josta se on ilmoittanut 44–47 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti, sen on ilmoitettava siitä muille osallistujille ja mainittava luotonantajien ilmoituksia koskevan CRS-järjestelmän (Creditor Reporting System) 1 C -ilmoituslomakkeen viitenumero.

| b) | 52–54 artiklan mukaisen tiedonvaihdon yhteydessä osallistujan on ilmoitettava muille osallistujille luottoehdot, joita se aikoo tietyn toimen yhteydessä tukea, ja se voi pyytää vastaavaa tietoa muilta osallistujilta. |
| --- | --- |

b)

52–54 artiklan mukaisen tiedonvaihdon yhteydessä osallistujan on ilmoitettava muille osallistujille luottoehdot, joita se aikoo tietyn toimen yhteydessä tukea, ja se voi pyytää vastaavaa tietoa muilta osallistujilta.

42.   Sopeuttamismenettelyt

| a) | Ennen kuin osallistuja pyrkii sopeuttamaan ehtojaan osallistujan tai osallistumattoman maan 18 ja 39 artiklan mukaisesti oletettavasti tarjoamiin ehtoihin, osallistujan on pyrittävä parhaansa mukaan varmistamaan ryhtymällä tarvittaessa myös 54 artiklassa kuvattuihin suullisiin neuvotteluihin, että näillä ehdoilla on julkinen tuki ja ne täyttävät seuraavat edellytykset:






  1) | Osallistuja ilmoittaa kaikille muille osallistujille ehdoista, joita se aikoo tukea, käyttäen sopeutetuilta ehdoilta edellytettyjä ilmoitusmenettelyjä. Sopeutettaessa osallistumatonta maata sopeuttava osallistuja noudattaa samoja ilmoitusmenettelyjä, joita edellytettäisiin, jos jokin osallistuja olisi tarjonnut sopeutetut ehdot. |
| --- | --- | --- |

a)

Ennen kuin osallistuja pyrkii sopeuttamaan ehtojaan osallistujan tai osallistumattoman maan 18 ja 39 artiklan mukaisesti oletettavasti tarjoamiin ehtoihin, osallistujan on pyrittävä parhaansa mukaan varmistamaan ryhtymällä tarvittaessa myös 54 artiklassa kuvattuihin suullisiin neuvotteluihin, että näillä ehdoilla on julkinen tuki ja ne täyttävät seuraavat edellytykset:

1)

Osallistuja ilmoittaa kaikille muille osallistujille ehdoista, joita se aikoo tukea, käyttäen sopeutetuilta ehdoilta edellytettyjä ilmoitusmenettelyjä. Sopeutettaessa osallistumatonta maata sopeuttava osallistuja noudattaa samoja ilmoitusmenettelyjä, joita edellytettäisiin, jos jokin osallistuja olisi tarjonnut sopeutetut ehdot.

| 2) | Sen estämättä, mitä edellä 1 kohdassa esitetään, toimitaan niin, että jos sovellettava ilmoitusmenettely edellyttäisi ehtojensa sopeuttamiseen pyrkivän osallistujan pidättyvän sitoumuksesta, kunnes tarjousten antamisaika on lopullisesti päättynyt, sopeuttamiseen pyrkivä osallistuja tekee ilmoituksen sopeuttamisaikeestaan mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

2)

Sen estämättä, mitä edellä 1 kohdassa esitetään, toimitaan niin, että jos sovellettava ilmoitusmenettely edellyttäisi ehtojensa sopeuttamiseen pyrkivän osallistujan pidättyvän sitoumuksesta, kunnes tarjousten antamisaika on lopullisesti päättynyt, sopeuttamiseen pyrkivä osallistuja tekee ilmoituksen sopeuttamisaikeestaan mahdollisimman pian.

| 3) | Jos aloitteen tehnyt osallistuja muuttaa aikomustaan tukea ilmoitettuja ehtoja tai peruuttaa sen, sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille osallistujille. |
| --- | --- |

3)

Jos aloitteen tehnyt osallistuja muuttaa aikomustaan tukea ilmoitettuja ehtoja tai peruuttaa sen, sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille osallistujille.

| b) | Osallistuja, joka aikoo tarjota samanlaisia rahoitusehtoja kuin ne, joista on ilmoitettu 44 ja 45 artiklan mukaisesti, voi tarjota niitä kyseisten artiklojen mukaisen odotusajan umpeuduttua. Kyseisen osallistujan on ilmoitettava aikeestaan mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

b)

Osallistuja, joka aikoo tarjota samanlaisia rahoitusehtoja kuin ne, joista on ilmoitettu 44 ja 45 artiklan mukaisesti, voi tarjota niitä kyseisten artiklojen mukaisen odotusajan umpeuduttua. Kyseisen osallistujan on ilmoitettava aikeestaan mahdollisimman pian.

43.   Erityisneuvottelut

| a) | Osallistujan, jolla on perustellut syyt epäillä, että toisen osallistujan (aloitteen tehneen osallistujan) tarjoamat rahoitusehdot ovat edullisemmat kuin järjestelyn mukaiset ehdot, on ilmoitettava epäilyksistään sihteeristölle. Sihteeristö julkistaa tiedon välittömästi. |
| --- | --- |

a)

Osallistujan, jolla on perustellut syyt epäillä, että toisen osallistujan (aloitteen tehneen osallistujan) tarjoamat rahoitusehdot ovat edullisemmat kuin järjestelyn mukaiset ehdot, on ilmoitettava epäilyksistään sihteeristölle. Sihteeristö julkistaa tiedon välittömästi.

| b) | Aloitteen tehneen osallistujan on selvennettävä tarjouksensa rahoitusehdot kahden työpäivän kuluessa siitä, kun sihteeristö on julkistanut tiedon. |
| --- | --- |

b)

Aloitteen tehneen osallistujan on selvennettävä tarjouksensa rahoitusehdot kahden työpäivän kuluessa siitä, kun sihteeristö on julkistanut tiedon.

| c) | Sen jälkeen kun aloitteen tehnyt osallistuja on antanut selvennyksensä, mikä tahansa osallistujista voi pyytää sihteeristöä järjestämään viiden työpäivän kuluessa osallistujien erityisneuvottelut, joissa asiaa käsitellään. |
| --- | --- |

c)

Sen jälkeen kun aloitteen tehnyt osallistuja on antanut selvennyksensä, mikä tahansa osallistujista voi pyytää sihteeristöä järjestämään viiden työpäivän kuluessa osallistujien erityisneuvottelut, joissa asiaa käsitellään.

| d) | Julkista tukea saavat rahoitusehdot tulevat voimaan vasta, kun osallistujien erityisneuvottelujen tulos on selvillä. |
| --- | --- |

d)

Julkista tukea saavat rahoitusehdot tulevat voimaan vasta, kun osallistujien erityisneuvottelujen tulos on selvillä.

2 jakso:   Vientiluottojen menettelyt

44.   Ennakkoilmoitus- ja keskustelumenettely

| a) | Jos sovellettava vähimmäistakuumaksu on määritetty 24 artiklan e kohdan ensimmäisen luetelmakohdan tai 28 artiklan mukaisesti, osallistujan on ilmoitettava kaikille muille osallistujille vähintään 10 vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä järjestelyn liitteen V mukaisesti. Jos joku toinen osallistuja pyytää keskusteluja näiden 10 vuorokauden aikana, aloitteen tehneen osallistujan on odotettava vielä toiset kymmenen vuorokautta. Jos sovellettava vähimmäistakuumaksu riskin lieventämisen/poissulkemisen jälkeen on korkeintaan 75 prosenttia siitä vähimmäistakuumaksusta, joka aiheutuisi ostajan maan maariskiluokituksen soveltamisesta ilman riskin lieventämistä/poissulkemista, ilmoituksen tehneen osallistujan on ilmoitettava kaikille muille osallistujille vähintään 20 kalenteripäivää ennen sitoumuksen tekemistä. |
| --- | --- |

a)

Jos sovellettava vähimmäistakuumaksu on määritetty 24 artiklan e kohdan ensimmäisen luetelmakohdan tai 28 artiklan mukaisesti, osallistujan on ilmoitettava kaikille muille osallistujille vähintään 10 vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä järjestelyn liitteen V mukaisesti. Jos joku toinen osallistuja pyytää keskusteluja näiden 10 vuorokauden aikana, aloitteen tehneen osallistujan on odotettava vielä toiset kymmenen vuorokautta. Jos sovellettava vähimmäistakuumaksu riskin lieventämisen/poissulkemisen jälkeen on korkeintaan 75 prosenttia siitä vähimmäistakuumaksusta, joka aiheutuisi ostajan maan maariskiluokituksen soveltamisesta ilman riskin lieventämistä/poissulkemista, ilmoituksen tehneen osallistujan on ilmoitettava kaikille muille osallistujille vähintään 20 kalenteripäivää ennen sitoumuksen tekemistä.

| b) | Saatujen kokemusten tarkastelemiseksi 66 artiklan mukaisesti käytävien keskustelujen jälkeen osallistujan on ilmoitettava kaikille muille osallistujille lopullisesta päätöksestään. Osallistujat pitävät kirjaa edellä olevan a kohdan mukaisesti ilmoitetuista takuumaksuista saamistaan kokemuksista. |
| --- | --- |

b)

Saatujen kokemusten tarkastelemiseksi 66 artiklan mukaisesti käytävien keskustelujen jälkeen osallistujan on ilmoitettava kaikille muille osallistujille lopullisesta päätöksestään. Osallistujat pitävät kirjaa edellä olevan a kohdan mukaisesti ilmoitetuista takuumaksuista saamistaan kokemuksista.

45.   Ennakkoilmoitus ilman keskusteluja

| a) | Osallistujan on ilmoitettava kaikille muille osallistujille vähintään 10 vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä järjestelyn liitteen V mukaisesti aikomuksestaan






  1) | tukea luokkaan I kuuluvalle maalle myönnettävää luottoa, jonka takaisinmaksuaika on pitempi kuin viisi vuotta mutta enintään kahdeksan ja puoli vuotta; |
| --- | --- | --- |

a)

Osallistujan on ilmoitettava kaikille muille osallistujille vähintään 10 vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä järjestelyn liitteen V mukaisesti aikomuksestaan

1)

tukea luokkaan I kuuluvalle maalle myönnettävää luottoa, jonka takaisinmaksuaika on pitempi kuin viisi vuotta mutta enintään kahdeksan ja puoli vuotta;

| 2) | myöntää tukea muuta voimalaitosta kuin ydinvoimalaitosta koskevalle luotolle, jonka takaisinmaksuaika on pitempi kuin 12 artiklan mukainen vastaava enimmäisaika mutta enintään 13 artiklan a kohdan mukaiset kaksitoista vuotta; |
| --- | --- |

2)

myöntää tukea muuta voimalaitosta kuin ydinvoimalaitosta koskevalle luotolle, jonka takaisinmaksuaika on pitempi kuin 12 artiklan mukainen vastaava enimmäisaika mutta enintään 13 artiklan a kohdan mukaiset kaksitoista vuotta;

| 3) | myöntää tukea 14 artiklan d kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3)

myöntää tukea 14 artiklan d kohdan mukaisesti;

| 4) | soveltaa 24 artiklan e kohdan toisen luetelmakohdan mukaista takuumaksua; |
| --- | --- |

4)

soveltaa 24 artiklan e kohdan toisen luetelmakohdan mukaista takuumaksua;

| 5) | soveltaa 24 artiklan g kohdan mukaista takuumaksua. |
| --- | --- |

5)

soveltaa 24 artiklan g kohdan mukaista takuumaksua.

| b) | Jos aloitteen tehnyt osallistuja muuttaa aikomuksiaan tai peruuttaa aikeensa tukea tällaista toimea, sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille osallistujille. |
| --- | --- |

b)

Jos aloitteen tehnyt osallistuja muuttaa aikomuksiaan tai peruuttaa aikeensa tukea tällaista toimea, sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille osallistujille.

3 jakso:   Kauppaan liittyvän avun menettelyt

46.   Ennakkoilmoitus

| a) | Osallistujan on tehtävä ennakkoilmoitus aikoessaan myöntää julkista tukea






  — | kauppaan liittyvälle sitomattomalle avulle, jonka arvo on vähintään kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste pienempi kuin 80 prosentti, |
| --- | --- | --- |

a)

Osallistujan on tehtävä ennakkoilmoitus aikoessaan myöntää julkista tukea

—

kauppaan liittyvälle sitomattomalle avulle, jonka arvo on vähintään kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste pienempi kuin 80 prosentti,

| — | kauppaan liittyvälle sitomattomalle avulle, jonka arvo on korkeintaan kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja (DAC:n määrittämä) lahja-aste pienempi kuin 50 prosenttia, |
| --- | --- |

—

kauppaan liittyvälle sitomattomalle avulle, jonka arvo on korkeintaan kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja (DAC:n määrittämä) lahja-aste pienempi kuin 50 prosenttia,

| — | kauppaan liittyvälle sidotulle avulle, jonka arvo on vähintään kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste pienempi kuin 80 prosenttia, tai |
| --- | --- |

—

kauppaan liittyvälle sidotulle avulle, jonka arvo on vähintään kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste pienempi kuin 80 prosenttia, tai

| — | kauppaan liittyvälle sidotulle avulle, jonka arvo on korkeintaan kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste pienempi kuin 50 prosenttia lukuun ottamatta 35 artiklan a ja b kohdan mukaisia tapauksia. |
| --- | --- |

—

kauppaan liittyvälle sidotulle avulle, jonka arvo on korkeintaan kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste pienempi kuin 50 prosenttia lukuun ottamatta 35 artiklan a ja b kohdan mukaisia tapauksia.

| b) | Ennakkoilmoitus on tehtävä viimeistään 30 työpäivää ennen tarjousten määräajan päättymistä tai sitoumuksen tekopäivää sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. |
| --- | --- |

b)

Ennakkoilmoitus on tehtävä viimeistään 30 työpäivää ennen tarjousten määräajan päättymistä tai sitoumuksen tekopäivää sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi.

| c) | Jos aloitteen tehnyt osallistuja muuttaa aikomuksiaan tai peruuttaa aikeensa tukea ilmoitettuja ehtoja, sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille osallistujille. |
| --- | --- |

c)

Jos aloitteen tehnyt osallistuja muuttaa aikomuksiaan tai peruuttaa aikeensa tukea ilmoitettuja ehtoja, sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille osallistujille.

| d) | Tämän artiklan määräyksiä sovelletaan sidottuun apuun, joka on osa 32 artiklassa tarkoitettua yhdistelmärahoitusta. |
| --- | --- |

d)

Tämän artiklan määräyksiä sovelletaan sidottuun apuun, joka on osa 32 artiklassa tarkoitettua yhdistelmärahoitusta.

47.   Välitön ilmoitus

| a) | Osallistujan on ilmoitettava kaikille muille osallistujille välittömästi eli kahden työpäivän kuluessa sitoumuksen tekemisestä, jos se antaa julkista tukea sidotulle avulle, jonka arvo on joko






  — | vähintään kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste vähintään 80 prosenttia tai |
| --- | --- | --- |

a)

Osallistujan on ilmoitettava kaikille muille osallistujille välittömästi eli kahden työpäivän kuluessa sitoumuksen tekemisestä, jos se antaa julkista tukea sidotulle avulle, jonka arvo on joko

—

vähintään kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste vähintään 80 prosenttia tai

| — | vähemmän kuin kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste vähintään 50 prosenttia lukuun ottamatta 35 artiklan a ja b kohdan mukaisia tapauksia. |
| --- | --- |

—

vähemmän kuin kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste vähintään 50 prosenttia lukuun ottamatta 35 artiklan a ja b kohdan mukaisia tapauksia.

| b) | Osallistujan on ilmoitettava välittömästi kaikille muille osallistujille myös avustuksen myöntämistä koskevan pöytäkirjan, puiteluoton tai muun vastaavan sopimuksen allekirjoittamisesta. |
| --- | --- |

b)

Osallistujan on ilmoitettava välittömästi kaikille muille osallistujille myös avustuksen myöntämistä koskevan pöytäkirjan, puiteluoton tai muun vastaavan sopimuksen allekirjoittamisesta.

| c) | Osallistujan ei tarvitse tehdä ennakkoilmoitusta aikoessaan sopeuttaa rahoitusehtojaan sellaisiin ehtoihin, joihin on sovellettu välitöntä ilmoitusta. |
| --- | --- |

c)

Osallistujan ei tarvitse tehdä ennakkoilmoitusta aikoessaan sopeuttaa rahoitusehtojaan sellaisiin ehtoihin, joihin on sovellettu välitöntä ilmoitusta.

4 jakso:   Sidottua apua koskevat neuvottelumenettelyt

48.   Neuvottelujen tarkoitus

| a) | Osallistuja, joka haluaa selvennystä sidotun avun mahdollisiin kaupallisiin perusteluihin, voi pyytää, että sille toimitetaan täydellinen avustuksen laatua koskeva arviointi (joka esitetään yksityiskohtaisemmin liitteessä IX). |
| --- | --- |

a)

Osallistuja, joka haluaa selvennystä sidotun avun mahdollisiin kaupallisiin perusteluihin, voi pyytää, että sille toimitetaan täydellinen avustuksen laatua koskeva arviointi (joka esitetään yksityiskohtaisemmin liitteessä IX).

| b) | Osallistuja voi lisäksi pyytää 49 artiklan mukaisia neuvotteluja muiden osallistujien kanssa. Niihin liittyy 54 artiklassa tarkoitettuja suullisia neuvotteluja, joissa keskustellaan siitä,






  — | täyttääkö apua koskeva tarjous 33 ja 34 artiklan vaatimukset, ja |
| --- | --- | --- |

b)

Osallistuja voi lisäksi pyytää 49 artiklan mukaisia neuvotteluja muiden osallistujien kanssa. Niihin liittyy 54 artiklassa tarkoitettuja suullisia neuvotteluja, joissa keskustellaan siitä,

—

täyttääkö apua koskeva tarjous 33 ja 34 artiklan vaatimukset, ja

| — | tarvittaessa siitä, onko apua koskeva tarjous perusteltu, vaikkeivät 33 ja 34 artiklan mukaiset vaatimukset täyty. |
| --- | --- |

—

tarvittaessa siitä, onko apua koskeva tarjous perusteltu, vaikkeivät 33 ja 34 artiklan mukaiset vaatimukset täyty.

49.   Neuvottelujen laajuus ja ajoitus

| a) | Neuvottelujen aikana osallistuja voi pyytää muun muassa seuraavanlaista tietoa:






  — | yksityiskohtaisen toteutettavuustutkimuksen tai hankkeen arvioinnin tulokset, |
| --- | --- | --- |

a)

Neuvottelujen aikana osallistuja voi pyytää muun muassa seuraavanlaista tietoa:

—

yksityiskohtaisen toteutettavuustutkimuksen tai hankkeen arvioinnin tulokset,

| — | onko olemassa kilpaileva, muuta kuin pehmeäehtoista rahoitusta koskeva tarjous tai kehitysapurahoitusta koskeva tarjous, |
| --- | --- |

—

onko olemassa kilpaileva, muuta kuin pehmeäehtoista rahoitusta koskeva tarjous tai kehitysapurahoitusta koskeva tarjous,

| — | hankkeen odotetut valuuttatuotot ja -säästöt, |
| --- | --- |

—

hankkeen odotetut valuuttatuotot ja -säästöt,

| — | mahdollinen yhteistyö monikansallisten järjestöjen, kuten Maailmanpankin, kanssa, |
| --- | --- |

—

mahdollinen yhteistyö monikansallisten järjestöjen, kuten Maailmanpankin, kanssa,

| — | onko järjestetty kansainvälinen tarjouskilpailu (ICB), erityisesti jos rahoituksen myöntäjämaan toimittaja on antanut edullisimmaksi arvioidun tarjouksen, |
| --- | --- |

—

onko järjestetty kansainvälinen tarjouskilpailu (ICB), erityisesti jos rahoituksen myöntäjämaan toimittaja on antanut edullisimmaksi arvioidun tarjouksen,

| — | ympäristövaikutukset, |
| --- | --- |

—

ympäristövaikutukset,

| — | yksityisen sektorin osallistuminen, |
| --- | --- |

—

yksityisen sektorin osallistuminen,

| — | pehmeäehtoisia luottoja tai avustusluottoja koskevien ilmoitusten ajoitus (esimerkiksi kuusi kuukautta ennen tarjousten määräajan päättymistä tai sitoumuksen tekopäivää). |
| --- | --- |

—

pehmeäehtoisia luottoja tai avustusluottoja koskevien ilmoitusten ajoitus (esimerkiksi kuusi kuukautta ennen tarjousten määräajan päättymistä tai sitoumuksen tekopäivää).

| b) | Neuvottelut on saatettava päätökseen ja sihteeristön on toimitettava molempien 48 artiklassa olevien kysymysten vastaukset osallistujille viimeistään 10 työpäivää ennen tarjousten määräajan päättymistä tai sitoumuksen tekopäivää sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. Jos osallistujien välisissä neuvotteluissa esiintyy erimielisyyksiä, sihteeristö pyytää muita osallistujia ilmaisemaan asiasta mielipiteensä viiden työpäivän kuluessa. Se kertoo näistä mielipiteistä ilmoituksen tehneelle osallistujalle, jonka on harkittava uudelleen asiassa etenemistä, jos apua koskevalle tarjoukselle ei ole merkittävästi tukea. |
| --- | --- |

b)

Neuvottelut on saatettava päätökseen ja sihteeristön on toimitettava molempien 48 artiklassa olevien kysymysten vastaukset osallistujille viimeistään 10 työpäivää ennen tarjousten määräajan päättymistä tai sitoumuksen tekopäivää sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. Jos osallistujien välisissä neuvotteluissa esiintyy erimielisyyksiä, sihteeristö pyytää muita osallistujia ilmaisemaan asiasta mielipiteensä viiden työpäivän kuluessa. Se kertoo näistä mielipiteistä ilmoituksen tehneelle osallistujalle, jonka on harkittava uudelleen asiassa etenemistä, jos apua koskevalle tarjoukselle ei ole merkittävästi tukea.

50.   Neuvottelujen tulos

| a) | Jos rahoituksen myöntävä maa haluaa jatkaa hanketta tuen puuttumisesta huolimatta, sen on ilmoitettava ennakolta aikeistaan muille osallistujille viimeistään 60 vuorokautta neuvottelujen päättymisen eli puheenjohtajan päätelmien hyväksymisen jälkeen. Rahoituksen myöntävän maan on myös laadittava OECD:n pääsihteerille kirje, jossa se kertoo neuvottelujen tuloksista ja selvittää ne muut kuin kauppaan liittyvät ratkaisevan tärkeät kansalliset edut, joiden vuoksi sen on toteutettava kyseinen toimi. Osallistujat olettavat, että tällainen menettely on poikkeuksellinen ja että sitä käytetään harvoin. |
| --- | --- |

a)

Jos rahoituksen myöntävä maa haluaa jatkaa hanketta tuen puuttumisesta huolimatta, sen on ilmoitettava ennakolta aikeistaan muille osallistujille viimeistään 60 vuorokautta neuvottelujen päättymisen eli puheenjohtajan päätelmien hyväksymisen jälkeen. Rahoituksen myöntävän maan on myös laadittava OECD:n pääsihteerille kirje, jossa se kertoo neuvottelujen tuloksista ja selvittää ne muut kuin kauppaan liittyvät ratkaisevan tärkeät kansalliset edut, joiden vuoksi sen on toteutettava kyseinen toimi. Osallistujat olettavat, että tällainen menettely on poikkeuksellinen ja että sitä käytetään harvoin.

| b) | Rahoituksen myöntävä maa ilmoittaa OECD:n pääsihteerille lähetetystä kirjeestä välittömästi osallistujille ja liittää ilmoitukseen kaksoiskappaleen kirjeestä. Rahoituksen myöntävä maa tai muu osallistuja saa tehdä sidottua apua koskevan sitoumuksen aikaisintaan 10 työpäivää mainitun ilmoituksen lähettämisen jälkeen. Kun kyse on hankkeista, joiden osalta neuvottelumenettelyn aikana yksilöitiin kilpailevia kaupallisia tarjouksia, edellä mainittua 10 työpäivän määräaikaa pidennetään 15 päivään. |
| --- | --- |

b)

Rahoituksen myöntävä maa ilmoittaa OECD:n pääsihteerille lähetetystä kirjeestä välittömästi osallistujille ja liittää ilmoitukseen kaksoiskappaleen kirjeestä. Rahoituksen myöntävä maa tai muu osallistuja saa tehdä sidottua apua koskevan sitoumuksen aikaisintaan 10 työpäivää mainitun ilmoituksen lähettämisen jälkeen. Kun kyse on hankkeista, joiden osalta neuvottelumenettelyn aikana yksilöitiin kilpailevia kaupallisia tarjouksia, edellä mainittua 10 työpäivän määräaikaa pidennetään 15 päivään.

| c) | Sihteeristö seuraa neuvottelujen edistymistä ja tuloksia. |
| --- | --- |

c)

Sihteeristö seuraa neuvottelujen edistymistä ja tuloksia.

5 jakso:   Vientiluottoja ja kauppaan liittyviä avustuksia koskeva tiedonvaihto

51.   Yhteystahot

Kaikki tiedonvaihdot kussakin maassa olevien nimettyjen yhteystahojen välillä hoidetaan reaaliaikaisilla viestimillä (esimerkiksi OLIS), ja ne ovat luottamuksellisia.

52.   Kyselyjen laajuus

| a) | Osallistuja voi tiedustella toiselta osallistujalta tämän suhtautumista kolmanteen maahan, kolmannen maan elimeen tai tiettyyn kaupantekotapaan. |
| --- | --- |

a)

Osallistuja voi tiedustella toiselta osallistujalta tämän suhtautumista kolmanteen maahan, kolmannen maan elimeen tai tiettyyn kaupantekotapaan.

| b) | Osallistuja, joka on vastaanottanut julkista tukea koskevan hakemuksen, voi toimittaa toiselle osallistujalle kyselyn ja esittää siinä edullisimmat luottoehdot, joita se olisi halukas tukemaan. |
| --- | --- |

b)

Osallistuja, joka on vastaanottanut julkista tukea koskevan hakemuksen, voi toimittaa toiselle osallistujalle kyselyn ja esittää siinä edullisimmat luottoehdot, joita se olisi halukas tukemaan.

| c) | Jos kysely toimitetaan useammalle kuin yhdelle osallistujalle, siihen on liitettävä luettelo vastaanottajista. |
| --- | --- |

c)

Jos kysely toimitetaan useammalle kuin yhdelle osallistujalle, siihen on liitettävä luettelo vastaanottajista.

| d) | Sihteeristölle on lähetettävä kaksoiskappale kaikista kyselyistä. |
| --- | --- |

d)

Sihteeristölle on lähetettävä kaksoiskappale kaikista kyselyistä.

53.   Vastausten laajuus

| a) | Osallistujan, jolle kysely on osoitettu, on vastattava siihen seitsemän vuorokauden kuluessa ja annettava vastauksessaan mahdollisimman paljon tietoa asiasta. Osallistujan on esitettävä vastauksessaan mahdollisimman tarkkaan se päätös, joka todennäköisesti tehdään. Tarvittaessa sen on toimitettava mahdollisimman pian täydellinen vastaus. Sihteeristölle ja muille kyselyn vastaanottajille on toimitettava kaksoiskappaleet vastauksista. |
| --- | --- |

a)

Osallistujan, jolle kysely on osoitettu, on vastattava siihen seitsemän vuorokauden kuluessa ja annettava vastauksessaan mahdollisimman paljon tietoa asiasta. Osallistujan on esitettävä vastauksessaan mahdollisimman tarkkaan se päätös, joka todennäköisesti tehdään. Tarvittaessa sen on toimitettava mahdollisimman pian täydellinen vastaus. Sihteeristölle ja muille kyselyn vastaanottajille on toimitettava kaksoiskappaleet vastauksista.

| b) | Jos kyselyyn annetusta vastauksesta tulee myöhemmin jostain syystä pätemätön, esimerkiksi sen vuoksi, että






  — | on tehty hakemus, hakemusta on muutettu tai se on peruutettu tai |
| --- | --- | --- |

b)

Jos kyselyyn annetusta vastauksesta tulee myöhemmin jostain syystä pätemätön, esimerkiksi sen vuoksi, että

—

on tehty hakemus, hakemusta on muutettu tai se on peruutettu tai

| — | harkitaan muiden ehtojen soveltamista, |
| --- | --- |

—

harkitaan muiden ehtojen soveltamista,

asiasta on ilmoitettava viipymättä, ja tästä ilmoituksesta on toimitettava kaksoiskappaleet muille kyselyn vastaanottajille ja sihteeristölle.

54.   Suulliset neuvottelut

| a) | Osallistujan on kymmenen työpäivän kuluessa myönnyttävä suullista neuvottelua koskevaan pyyntöön. |
| --- | --- |

a)

Osallistujan on kymmenen työpäivän kuluessa myönnyttävä suullista neuvottelua koskevaan pyyntöön.

| b) | Suullista neuvottelua koskeva pyyntö on toimitettava osallistujille ja osallistumattomille maille. Neuvottelut järjestetään mahdollisimman pian mainitun kymmenen työpäivän määräajan päätyttyä. |
| --- | --- |

b)

Suullista neuvottelua koskeva pyyntö on toimitettava osallistujille ja osallistumattomille maille. Neuvottelut järjestetään mahdollisimman pian mainitun kymmenen työpäivän määräajan päätyttyä.

| c) | Osallistujien puheenjohtaja koordinoi yhdessä sihteeristön kanssa mahdollisesti tarvittavat seurantatoimet, esimerkiksi yhteisen kannan. Sihteeristö julkaisee neuvottelun tulokset välittömästi. |
| --- | --- |

c)

Osallistujien puheenjohtaja koordinoi yhdessä sihteeristön kanssa mahdollisesti tarvittavat seurantatoimet, esimerkiksi yhteisen kannan. Sihteeristö julkaisee neuvottelun tulokset välittömästi.

55.   Yhteistä kantaa koskevat menettelyt ja niiden muoto

| a) | Yhteisiä kantoja koskevat ehdotukset toimitetaan yksinomaan sihteeristölle. Sihteeristö toimittaa yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen kaikille osallistujille ja myös DAC:n yhteystahoille, jos asia koskee sidottua apua. Ehdotuksen tekijää ei mainita yhteisiä kantoja koskevassa rekisterissä OLIS:n ”ilmoitustaululla” (Bulletin Board). Sihteeristö voi kuitenkin pyynnöstä nimetä suullisesti ehdotuksen tekijän osallistujalle tai DAC:n jäsenelle. Sihteeristö pitää kirjaa tällaisista pyynnöistä. |
| --- | --- |

a)

Yhteisiä kantoja koskevat ehdotukset toimitetaan yksinomaan sihteeristölle. Sihteeristö toimittaa yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen kaikille osallistujille ja myös DAC:n yhteystahoille, jos asia koskee sidottua apua. Ehdotuksen tekijää ei mainita yhteisiä kantoja koskevassa rekisterissä OLIS:n ”ilmoitustaululla” (Bulletin Board). Sihteeristö voi kuitenkin pyynnöstä nimetä suullisesti ehdotuksen tekijän osallistujalle tai DAC:n jäsenelle. Sihteeristö pitää kirjaa tällaisista pyynnöistä.

| b) | Yhteistä kantaa koskeva ehdotus päivätään, ja se on tehtävä seuraavassa muodossa:






  — | viitenumero, jonka jälkeen lisätään maininta ”yhteinen kanta”, |
| --- | --- | --- |

b)

Yhteistä kantaa koskeva ehdotus päivätään, ja se on tehtävä seuraavassa muodossa:

—

viitenumero, jonka jälkeen lisätään maininta ”yhteinen kanta”,

| — | tuojamaan ja ostajan nimi, |
| --- | --- |

—

tuojamaan ja ostajan nimi,

| — | hankkeen nimi tai kuvaus mahdollisimman täsmällisesti, jotta hanke voidaan yksilöidä, |
| --- | --- |

—

hankkeen nimi tai kuvaus mahdollisimman täsmällisesti, jotta hanke voidaan yksilöidä,

| — | aloitteen tehneen maan kaavailemat ehdot, |
| --- | --- |

—

aloitteen tehneen maan kaavailemat ehdot,

| — | ehdotus yhteiseksi kannaksi, |
| --- | --- |

—

ehdotus yhteiseksi kannaksi,

| — | tiedossa olevien kilpailevien tarjoajien kansallisuus ja nimi, |
| --- | --- |

—

tiedossa olevien kilpailevien tarjoajien kansallisuus ja nimi,

| — | kaupallisten tarjousten ja rahoitustarjousten määräpäivä ja tarjouksen numero, jos se on tiedossa, |
| --- | --- |

—

kaupallisten tarjousten ja rahoitustarjousten määräpäivä ja tarjouksen numero, jos se on tiedossa,

| — | muut asian kannalta tähdelliset tiedot, mukaan luettuina syyt yhteisen kannan ehdottamiselle, hanketta koskevien tutkimusten saatavuus ja/tai erityisolosuhteet. |
| --- | --- |

—

muut asian kannalta tähdelliset tiedot, mukaan luettuina syyt yhteisen kannan ehdottamiselle, hanketta koskevien tutkimusten saatavuus ja/tai erityisolosuhteet.

| c) | 33 artiklan b kohdan 4 alakohdan mukaisesti tehty yhteistä kantaa koskeva ehdotus on toimitettava sihteeristölle ja sen kaksoiskappale on lähetettävä muille osallistujille. Yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen tehneen osallistujan on selvitettävä perusteellisesti syyt, joiden vuoksi maan luokituksen olisi sen mielestä poikettava 33 artiklan b kohdassa määritetystä menettelystä. |
| --- | --- |

c)

33 artiklan b kohdan 4 alakohdan mukaisesti tehty yhteistä kantaa koskeva ehdotus on toimitettava sihteeristölle ja sen kaksoiskappale on lähetettävä muille osallistujille. Yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen tehneen osallistujan on selvitettävä perusteellisesti syyt, joiden vuoksi maan luokituksen olisi sen mielestä poikettava 33 artiklan b kohdassa määritetystä menettelystä.

| d) | Sihteeristö julkistaa kaikki hyväksytyt yhteiset kannat. |
| --- | --- |

d)

Sihteeristö julkistaa kaikki hyväksytyt yhteiset kannat.

56.   Vastaukset yhteistä kantaa koskeviin ehdotuksiin

| a) | Vastaukset yhteistä kantaa koskevaan ehdotukseen on annettava 20 vuorokauden kuluessa, mutta osallistujia kehotetaan vastaamaan mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

a)

Vastaukset yhteistä kantaa koskevaan ehdotukseen on annettava 20 vuorokauden kuluessa, mutta osallistujia kehotetaan vastaamaan mahdollisimman nopeasti.

| b) | Vastauksessa voidaan pyytää lisätietoja, hyväksyä tai hylätä ehdotus, ehdottaa muutosta yhteiseen kantaan tai esittää vaihtoehtoinen ehdotus yhteiseksi kannaksi. |
| --- | --- |

b)

Vastauksessa voidaan pyytää lisätietoja, hyväksyä tai hylätä ehdotus, ehdottaa muutosta yhteiseen kantaan tai esittää vaihtoehtoinen ehdotus yhteiseksi kannaksi.

| c) | Sellaisen osallistujan, joka ilmoittaa, että se ei ota asiaan kantaa, koska viejä tai rahoitusta saavan maan viranomaiset eivät ole ottaneet siihen yhteyttä hankkeelle myönnettävää avustusta koskevassa asiassa, katsotaan hyväksyneen ehdotuksen yhteiseksi kannaksi. |
| --- | --- |

c)

Sellaisen osallistujan, joka ilmoittaa, että se ei ota asiaan kantaa, koska viejä tai rahoitusta saavan maan viranomaiset eivät ole ottaneet siihen yhteyttä hankkeelle myönnettävää avustusta koskevassa asiassa, katsotaan hyväksyneen ehdotuksen yhteiseksi kannaksi.

57.   Yhteisten kantojen hyväksyminen

| a) | Sihteeristö ilmoittaa 20 vuorokauden kuluttua kaikille osallistujille yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen tilanteesta. Jos kaikki osallistujat eivät ole hyväksyneet yhteistä kantaa mutta yksikään ei ole sitä hylännyt, ehdotus jätetään lepäämään vielä kahdeksan vuorokauden ajaksi. |
| --- | --- |

a)

Sihteeristö ilmoittaa 20 vuorokauden kuluttua kaikille osallistujille yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen tilanteesta. Jos kaikki osallistujat eivät ole hyväksyneet yhteistä kantaa mutta yksikään ei ole sitä hylännyt, ehdotus jätetään lepäämään vielä kahdeksan vuorokauden ajaksi.

| b) | Tämän uuden määräajan päätyttyä sellaisen osallistujan, joka ei ole nimenomaisesti hylännyt yhteistä kantaa koskevaa ehdotusta, katsotaan hyväksyneen yhteisen kannan. Osallistujat, mukaan luettuna aloitteen tehnyt osallistuja, voivat kuitenkin asettaa yhteistä kantaa koskevan hyväksymisensä ehdoksi sen, että yksi tai useampi osallistuja nimenomaisesti hyväksyy sen. |
| --- | --- |

b)

Tämän uuden määräajan päätyttyä sellaisen osallistujan, joka ei ole nimenomaisesti hylännyt yhteistä kantaa koskevaa ehdotusta, katsotaan hyväksyneen yhteisen kannan. Osallistujat, mukaan luettuna aloitteen tehnyt osallistuja, voivat kuitenkin asettaa yhteistä kantaa koskevan hyväksymisensä ehdoksi sen, että yksi tai useampi osallistuja nimenomaisesti hyväksyy sen.

| c) | Jos osallistuja ei hyväksy yhtä tai useampaa yhteiseen kantaan sisältyvää osatekijää, se hyväksyy välillisesti kaikki muut yhteisen kannan osatekijät. Tällaisen osittaisen hyväksymisen vuoksi muut osallistujat voivat muuttaa suhtautumistaan ehdotettuun yhteiseen kantaan. Kaikki osallistujat voivat tarjota yhteiseen kantaan sisältymättömiä ehtoja tai sopeuttaa ehtojaan tällaisiin ehtoihin. |
| --- | --- |

c)

Jos osallistuja ei hyväksy yhtä tai useampaa yhteiseen kantaan sisältyvää osatekijää, se hyväksyy välillisesti kaikki muut yhteisen kannan osatekijät. Tällaisen osittaisen hyväksymisen vuoksi muut osallistujat voivat muuttaa suhtautumistaan ehdotettuun yhteiseen kantaan. Kaikki osallistujat voivat tarjota yhteiseen kantaan sisältymättömiä ehtoja tai sopeuttaa ehtojaan tällaisiin ehtoihin.

| d) | Yhteistä kantaa, jota ei ole hyväksytty, voidaan tutkia uudelleen 55 ja 56 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti. Tällöin osallistujien alkuperäiset päätökset eivät ole sitovia. |
| --- | --- |

d)

Yhteistä kantaa, jota ei ole hyväksytty, voidaan tutkia uudelleen 55 ja 56 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti. Tällöin osallistujien alkuperäiset päätökset eivät ole sitovia.

58.   Yhteisiä kantoja koskevat erimielisyydet

Jos aloitteen tehnyt osallistuja ja muutosta tai vaihtoehtoista kantaa ehdottanut osallistuja eivät pääse sopimukseen yhteisestä kannasta ylimääräisten kahdeksan vuorokauden aikana, osallistujat voivat jatkaa määräaikaa keskinäisellä sopimuksella. Sihteeristö ilmoittaa kaikille osallistujille määräajan jatkamisesta.

59.   Yhteisen kannan voimaantulo

Sihteeristö ilmoittaa kaikille osallistujille yhteisen kannan voimaantulosta tai sen hylkäämisestä. Yhteinen kanta tulee voimaan kolme vuorokautta tämän ilmoituksen tekemisen jälkeen. Sihteeristö julkaisee OLIS:ssä jatkuvasti päivitettyä luetteloa kaikista hyväksytyistä yhteisistä kannoista sekä sellaisista yhteisistä kannoista, joista ei vielä ole päätetty.

60.   Yhteisten kantojen voimassaoloaika

| a) | Yhteinen kanta on hyväksymisensä jälkeen voimassa kaksi vuotta voimaantulopäivästä, ellei sihteeristölle ilmoiteta, että yhteinen kanta ei enää ole tarkoituksenmukainen ja että kaikki osallistujat hyväksyvät tämän. Yhteisen kannan voimassaoloa voidaan pidentää kahdella vuodella, jos joku osallistujista sitä pyytää 14 vuorokauden kuluessa sen voimassaolon päättymispäivästä. Yhteisen kannan voimassaolon pidentämisestä voidaan sopia tämän jälkeen saman menettelyn mukaisesti. 33 artiklan b kohdan 4 alakohdan mukaisesti hyväksytty yhteinen kanta on voimassa, kunnes seuraavaa vuotta koskevat Maailmanpankin tiedot ovat käytettävissä. |
| --- | --- |

a)

Yhteinen kanta on hyväksymisensä jälkeen voimassa kaksi vuotta voimaantulopäivästä, ellei sihteeristölle ilmoiteta, että yhteinen kanta ei enää ole tarkoituksenmukainen ja että kaikki osallistujat hyväksyvät tämän. Yhteisen kannan voimassaoloa voidaan pidentää kahdella vuodella, jos joku osallistujista sitä pyytää 14 vuorokauden kuluessa sen voimassaolon päättymispäivästä. Yhteisen kannan voimassaolon pidentämisestä voidaan sopia tämän jälkeen saman menettelyn mukaisesti. 33 artiklan b kohdan 4 alakohdan mukaisesti hyväksytty yhteinen kanta on voimassa, kunnes seuraavaa vuotta koskevat Maailmanpankin tiedot ovat käytettävissä.

| b) | Sihteeristö seuraa yhteisten kantojen tilanteen kehittymistä ja tiedottaa siitä säännöllisesti osallistujille pitämällä ajan tasalla OLIS:ssä olevaa luetteloa voimassa olevien yhteisten kantojen tilanteesta (the Status of Valid Common Lines). Sihteeristö muun muassa






  — | lisää luetteloon uudet yhteiset kannat sen jälkeen, kun osallistujat ovat ne hyväksyneet, |
| --- | --- | --- |

b)

Sihteeristö seuraa yhteisten kantojen tilanteen kehittymistä ja tiedottaa siitä säännöllisesti osallistujille pitämällä ajan tasalla OLIS:ssä olevaa luetteloa voimassa olevien yhteisten kantojen tilanteesta (the Status of Valid Common Lines). Sihteeristö muun muassa

—

lisää luetteloon uudet yhteiset kannat sen jälkeen, kun osallistujat ovat ne hyväksyneet,

| — | muuttaa voimassaolon päättymispäivän silloin, kun osallistuja pyytää yhteisen kannan voimassaolon jatkamista, |
| --- | --- |

—

muuttaa voimassaolon päättymispäivän silloin, kun osallistuja pyytää yhteisen kannan voimassaolon jatkamista,

| — | poistaa luettelosta yhteiset kannat, joiden voimassaolo on päättynyt, |
| --- | --- |

—

poistaa luettelosta yhteiset kannat, joiden voimassaolo on päättynyt,

| — | julkaisee neljännesvuosittain luettelon sellaisista yhteisistä kannoista, joiden voimassaolon on määrä päättyä seuraavan vuosineljänneksen aikana. |
| --- | --- |

—

julkaisee neljännesvuosittain luettelon sellaisista yhteisistä kannoista, joiden voimassaolon on määrä päättyä seuraavan vuosineljänneksen aikana.

6 jakso:   Vähimmäiskorkojen (markkinaviitekorot) ilmoittamista koskevat toiminnalliset määräykset

61.   Vähimmäiskorkojen ilmoittaminen

| a) | Järjestelyn 20 artiklan mukaisesti määräytyvät valuuttojen markkinaviitekorot ilmoitetaan reaaliaikaisin viestimin vähintään kerran kuukaudessa sihteeristölle, joka antaa ne tiedoksi kaikille osallistujille. |
| --- | --- |

a)

Järjestelyn 20 artiklan mukaisesti määräytyvät valuuttojen markkinaviitekorot ilmoitetaan reaaliaikaisin viestimin vähintään kerran kuukaudessa sihteeristölle, joka antaa ne tiedoksi kaikille osallistujille.

| b) | Tämä ilmoitus on toimitettava sihteeristölle viimeistään viisi päivää sen kuukauden päättymisen jälkeen, jota ilmoitus koskee. Sihteeristö antaa sen jälkeen välittömästi kaikille osallistujille tiedon sovellettavista koroista ja julkistaa ne. |
| --- | --- |

b)

Tämä ilmoitus on toimitettava sihteeristölle viimeistään viisi päivää sen kuukauden päättymisen jälkeen, jota ilmoitus koskee. Sihteeristö antaa sen jälkeen välittömästi kaikille osallistujille tiedon sovellettavista koroista ja julkistaa ne.

62.   Korkojen soveltamisen voimaantulopäivä

Markkinaviitekorkojen muutokset tulevat voimaan kyseistä kuukautta seuraavan kuukauden viidentenätoista päivänä.

63.   Korkojen välittömät muutokset

Jos markkinaviitekoron muuttumisesta on markkinoiden kehityksen vuoksi ilmoitettava ennen kuukauden päättymistä, muuttunut korko tulee voimaan kymmenen päivää sen jälkeen, kun ilmoitus tästä muutoksesta on saapunut sihteeristölle.

7 jakso:   Tarkastelut

64.   Järjestelyn säännöllinen uudelleentarkastelu

| a) | Osallistujat tarkastelevat järjestelyn toimintaa säännöllisesti. Tarkastelussa osallistujat tutkivat muun muassa ilmoitusmenettelyjä, DDR-järjestelmän toteuttamista ja toimintaa, sidottua apua koskevia sääntöjä ja menettelyjä, ehtojen sopeuttamista, aiempia sitoumuksia sekä mahdollisuuksia lisätä järjestelyyn osallistuvien maiden lukumäärää. |
| --- | --- |

a)

Osallistujat tarkastelevat järjestelyn toimintaa säännöllisesti. Tarkastelussa osallistujat tutkivat muun muassa ilmoitusmenettelyjä, DDR-järjestelmän toteuttamista ja toimintaa, sidottua apua koskevia sääntöjä ja menettelyjä, ehtojen sopeuttamista, aiempia sitoumuksia sekä mahdollisuuksia lisätä järjestelyyn osallistuvien maiden lukumäärää.

| b) | Tarkastelu perustuu osallistujien kokemuksiin ja heidän ehdotuksiinsa järjestelyn toiminnan ja tehokkuuden parantamiseksi. Osallistujat ottavat huomioon järjestelyn tavoitteet ja vallitsevat taloudelliset ja rahapoliittiset olosuhteet. Osallistujien on toimitettava tarkastelussa käytettäviksi tarkoitetut tiedot ja ehdotukset sihteeristölle viimeistään 45 vuorokautta ennen tarkastelupäivää. |
| --- | --- |

b)

Tarkastelu perustuu osallistujien kokemuksiin ja heidän ehdotuksiinsa järjestelyn toiminnan ja tehokkuuden parantamiseksi. Osallistujat ottavat huomioon järjestelyn tavoitteet ja vallitsevat taloudelliset ja rahapoliittiset olosuhteet. Osallistujien on toimitettava tarkastelussa käytettäviksi tarkoitetut tiedot ja ehdotukset sihteeristölle viimeistään 45 vuorokautta ennen tarkastelupäivää.

65.   Vähimmäiskorkojen uudelleentarkastelu

| a) | Osallistujat tarkastelevat määräajoin markkinaviitekorkojen määrittämistä koskevan järjestelmän toimintaa sen varmistamiseksi, että ilmoitetut korot kuvastavat vallitsevia markkinaolosuhteita ja vastaavat korkojen vahvistamisen taustalla olevia tavoitteita. Nämä tarkastelut koskevat myös korkoihin niitä sovellettaessa lisättävää marginaalia. |
| --- | --- |

a)

Osallistujat tarkastelevat määräajoin markkinaviitekorkojen määrittämistä koskevan järjestelmän toimintaa sen varmistamiseksi, että ilmoitetut korot kuvastavat vallitsevia markkinaolosuhteita ja vastaavat korkojen vahvistamisen taustalla olevia tavoitteita. Nämä tarkastelut koskevat myös korkoihin niitä sovellettaessa lisättävää marginaalia.

| b) | Osallistuja voi esittää puheenjohtajalle ylimääräistä tarkastelua koskevan perustellun pyynnön, jos kyseisen osallistujan mielestä yhden tai useamman valuutan markkinaviitekorko ei enää vastaa vallitsevia markkinaolosuhteita. |
| --- | --- |

b)

Osallistuja voi esittää puheenjohtajalle ylimääräistä tarkastelua koskevan perustellun pyynnön, jos kyseisen osallistujan mielestä yhden tai useamman valuutan markkinaviitekorko ei enää vastaa vallitsevia markkinaolosuhteita.

66.   Vähimmäistakuumaksujen ja niihin liittyvien seikkojen tarkastelu

Osallistujat seuraavat ja tarkastelevat säännöllisesti takuumaksuja koskevia sääntöjä ja menettelyjä. Tähän sisältyy

| a) | maariskin arviointimallin menetelmien kelpoisuuden tarkastelu saatujen kokemusten perusteella; |
| --- | --- |

a)

maariskin arviointimallin menetelmien kelpoisuuden tarkastelu saatujen kokemusten perusteella;

| b) | maakohtaisten ja valtion luottoriskien vähimmäistakuumaksuihin ajan myötä tehtävät tarkistukset niiden luotettavuuden varmistamiseksi riskin mittausvälineinä, jolloin on otettava huomioon kolme palautelähdettä: kassavirta- ja suoriteperusteinen lähestymistapa sekä tarvittaessa yksityisiä markkinoita koskevat osoittimet; |
| --- | --- |

b)

maakohtaisten ja valtion luottoriskien vähimmäistakuumaksuihin ajan myötä tehtävät tarkistukset niiden luotettavuuden varmistamiseksi riskin mittausvälineinä, jolloin on otettava huomioon kolme palautelähdettä: kassavirta- ja suoriteperusteinen lähestymistapa sekä tarvittaessa yksityisiä markkinoita koskevat osoittimet;

| c) | vähimmäistakuumaksujen eriyttäminen, jolla otetaan huomioon vientiluottotuotteiden laatuerot ja tarjottu takuukate; |
| --- | --- |

c)

vähimmäistakuumaksujen eriyttäminen, jolla otetaan huomioon vientiluottotuotteiden laatuerot ja tarjottu takuukate;

| d) | kokemus, joka saadaan riskin lieventämisestä ja/tai poissulkemisesta 28 artiklan mukaisesti, sekä mahdollisten erityisten maariskin lieventämis- tai poissulkemistekijöiden kelpoisuus ja soveltuvuus. Sihteeristö toimittaa kertomukset kaikista ilmoituksista tarkastelun helpottamiseksi. |
| --- | --- |

d)

kokemus, joka saadaan riskin lieventämisestä ja/tai poissulkemisesta 28 artiklan mukaisesti, sekä mahdollisten erityisten maariskin lieventämis- tai poissulkemistekijöiden kelpoisuus ja soveltuvuus. Sihteeristö toimittaa kertomukset kaikista ilmoituksista tarkastelun helpottamiseksi.

---

(1)  OECD-yleissopimuksen 5 artiklassa annetun määritelmän mukainen.

(2)  Maailmanpankki tarkistaa maaluokittelunsa vuosittain. Maaluokittelua varten käytetään henkeä kohden laskettua bruttokansantuloa (BKTL). Kynnysarvot ovat nähtävillä OECD:n verkkosivuilla (www.oecd.org/ech/xcred).

(3)  Hallinnollisista syistä joitakin maita, jotka eivät tavallisesti saa julkisesti tuettuja vientiluottoja, ei mahdollisesti ole luokiteltu.

(4)  Yksityisiä markkinoita koskevat osoittimet ovat valtion joukkovelkakirjalainat, ristiinlukumenetelmä (read-across method), panttimarkkinat ja syndikoitu laina.

(5)  Maailmanpankin vuosittaiseen maaluokittelutarkistukseen perustuen käytetään henkeä kohden laskettua bruttokansantuloa (BKTL) määriteltäessä kelpoisuutta sidottuun apuun. Kynnysarvot ovat nähtävillä OECD:n verkkosivuilla (www.oecd.org/ech/xcred).

(6)  Järjestelyn 33 artiklan b kohdan 5 alakohtaa sovellettaessa voidaan ydinvoimalaitoksen käytöstä poistamista pitää humanitaarisena apuna. Vakavan rajatylittävän saasteongelman aiheuttavan ydinonnettomuuden tai teollisuuden aiheuttaman suuronnettomuuden sattuessa mikä tahansa osallistuja, jota tapaus koskee, voi tarjota sidottua apua onnettomuuden seurausten poistamiseksi tai lieventämiseksi. Jos on olemassa huomattava riski tällaisen onnettomuuden tapahtumisesta, jokainen osallistuja, jota tapaus mahdollisesti koskisi ja joka aikoo tarjota apua onnettomuuden estämiseksi, antaa 46 artiklan mukaisen ennakkoilmoituksen. Muut osallistujat suhtautuvat myönteisesti sidotun avun menettelyjen nopeuttamiseen erityisolosuhteiden mukaisesti.

LIITE I

ALAKOHTAINEN LAIVALUOTTOSOPIMUS

I   LUKU

ALAKOHTAISEN SOPIMUKSEN SOVELTAMISALA

1.   Osallistujat

Alakohtaiseen sopimukseen osallistuvat Australia, Euroopan unioni, Japani, Korea ja Norja.

2.   Soveltamisala

Tässä järjestelyä täydentävässä alakohtaisessa sopimuksessa esitetään erityiset suuntaviivat julkisesti tuetuista vientiluotoista, jotka koskevat seuraavien alojen vientisopimuksia:

| a) | Kaikki uudet vähintään 100 bruttotonnin merialukset, joita käytetään tavaroiden tai matkustajien kuljettamiseen tai erityistehtäviin (esimerkiksi kalastusalukset, kalanjalostusalukset, jäänmurtajat ja ruoppaajat, joiden käyttövoima ja ohjauslaitteet ovat sellaiset, että alukset kaikilta osin soveltuvat pysyvästi autonomiseen navigointiin avomerellä), vähintään 365 kilowatin hinaajat sekä viimeistelyvaiheessa olevat, eivät vielä valmiit mutta vesillä olevat ja vapaasti kelluvat alusten rungot. Alakohtaista sopimusta ei sovelleta sotilasaluksiin. Myöskään uivat telakat ja liikkuvat avomeriyksiköt eivät kuulu alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaan, mutta jos niitä koskeviin vientiluottoihin liittyy ongelmia, alakohtaisen sopimuksen osapuolet (jäljempänä ’sopimuspuolet’) voivat jonkin sopimuspuolen perusteltua pyyntöä tarkasteltuaan päättää, että niihin sovelletaan sopimusta. |
| --- | --- |

a)

Kaikki uudet vähintään 100 bruttotonnin merialukset, joita käytetään tavaroiden tai matkustajien kuljettamiseen tai erityistehtäviin (esimerkiksi kalastusalukset, kalanjalostusalukset, jäänmurtajat ja ruoppaajat, joiden käyttövoima ja ohjauslaitteet ovat sellaiset, että alukset kaikilta osin soveltuvat pysyvästi autonomiseen navigointiin avomerellä), vähintään 365 kilowatin hinaajat sekä viimeistelyvaiheessa olevat, eivät vielä valmiit mutta vesillä olevat ja vapaasti kelluvat alusten rungot. Alakohtaista sopimusta ei sovelleta sotilasaluksiin. Myöskään uivat telakat ja liikkuvat avomeriyksiköt eivät kuulu alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaan, mutta jos niitä koskeviin vientiluottoihin liittyy ongelmia, alakohtaisen sopimuksen osapuolet (jäljempänä ’sopimuspuolet’) voivat jonkin sopimuspuolen perusteltua pyyntöä tarkasteltuaan päättää, että niihin sovelletaan sopimusta.

| b) | Laivojen muuntamiset. Laivojen muuntamisella tarkoitetaan kaikkia yli 1 000 bruttotonnin merialuksiin tehtäviä muunnoksia, jos niihin liittyy rahtikaavioon, runkoon tai käyttövoimajärjestelmään tehtäviä merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

b)

Laivojen muuntamiset. Laivojen muuntamisella tarkoitetaan kaikkia yli 1 000 bruttotonnin merialuksiin tehtäviä muunnoksia, jos niihin liittyy rahtikaavioon, runkoon tai käyttövoimajärjestelmään tehtäviä merkittäviä muutoksia.

| c) | 1) | Vaikka ilmatyynyalusten kaltaiset alukset eivät kuulu alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaan, sopimuspuolet voivat myöntää vientiluottoja ilmatyynyaluksille alakohtaisen sopimuksen ehtoja vastaavilla ehdoilla. Sopimuspuolet ovat sitoutuneet käyttämään tätä mahdollisuutta kohtuullisesti. Ne eivät myönnä tällaisia luottoehtoja ilmatyynyaluksille tapauksissa, joissa on todettu, että tarjolla ei ole kilpailevia palveluja, joihin sovellettaisiin alakohtaisen sopimuksen ehtoja. |
| --- | --- | --- |

c)

1)

Vaikka ilmatyynyalusten kaltaiset alukset eivät kuulu alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaan, sopimuspuolet voivat myöntää vientiluottoja ilmatyynyaluksille alakohtaisen sopimuksen ehtoja vastaavilla ehdoilla. Sopimuspuolet ovat sitoutuneet käyttämään tätä mahdollisuutta kohtuullisesti. Ne eivät myönnä tällaisia luottoehtoja ilmatyynyaluksille tapauksissa, joissa on todettu, että tarjolla ei ole kilpailevia palveluja, joihin sovellettaisiin alakohtaisen sopimuksen ehtoja.

| 2) | Alakohtaisessa sopimuksessa ”ilmatyynyalus” määritellään seuraavasti: vähintään 100 tonnin maa- ja vesikulkuneuvo, jota kannattaa maan tai veden pinnan yläpuolella kulkuneuvosta puhallettavasta ilmasta muodostuva, aluksen reunoilla olevan joustavan liepeen sisään jäävä paineilmatyyny ja jota kuljetetaan eteenpäin ja ohjataan potkureilla taikka puhaltimista tai vastaavista laitteista johdetulla ilmalla. |
| --- | --- |

2)

Alakohtaisessa sopimuksessa ”ilmatyynyalus” määritellään seuraavasti: vähintään 100 tonnin maa- ja vesikulkuneuvo, jota kannattaa maan tai veden pinnan yläpuolella kulkuneuvosta puhallettavasta ilmasta muodostuva, aluksen reunoilla olevan joustavan liepeen sisään jäävä paineilmatyyny ja jota kuljetetaan eteenpäin ja ohjataan potkureilla taikka puhaltimista tai vastaavista laitteista johdetulla ilmalla.

| 3) | Yleisesti katsotaan, että tämän alakohtaisen sopimuksen ehtojen mukaisesti myönnetyt vientiluotot olisi rajoitettava niihin ilmatyynyaluksiin, joita käytetään merireiteillä ja muilla kuin maareiteillä, lukuun ottamatta yhteyksiä terminaalipalveluihin, jotka ovat enintään yhden kilometrin etäisyydellä vedestä. |
| --- | --- |

3)

Yleisesti katsotaan, että tämän alakohtaisen sopimuksen ehtojen mukaisesti myönnetyt vientiluotot olisi rajoitettava niihin ilmatyynyaluksiin, joita käytetään merireiteillä ja muilla kuin maareiteillä, lukuun ottamatta yhteyksiä terminaalipalveluihin, jotka ovat enintään yhden kilometrin etäisyydellä vedestä.

II   LUKU

VIENTILUOTTOJA JA SIDOTTUA APUA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

3.   Enimmäistakaisinmaksuaika

Enimmäistakaisinmaksuaika on maan luokittelusta riippumatta 12 vuotta toimituksesta.

4.   Käteismaksut

Sopimuspuolten on vaadittava, että vähintään 20 prosenttia sovitusta hinnasta peritään käteismaksuna ennen toimitusta.

5.   Pääoman takaisinmaksu

Vientiluoton pääomaa lyhennetään säännöllisinä tasaerinä yleensä joka kuudes ja enintään joka 12. kuukausi.

6.   Vähimmäistakuumaksut

Vähimmäistakuumaksujen viitearvoihin liittyviä järjestelyn määräyksiä ei sovelleta, ennen kuin tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolet ovat tarkastelleet kyseisiä määräyksiä.

7.   Tuki

Sopimuspuolten, jotka haluavat myöntää tukea, on järjestelyn määräysten lisäksi vahvistettava, että alus ei ole avoimessa rekisterissä takaisinmaksukauden aikana ja että asianmukaiset vakuutukset ovat voimassa. Lisäksi on varmistettava, että todellinen omistaja asuu vakinaisesti tuensaajavaltiossa ja että tuensaajayritys ei ole ulkomaalaisen yhtiön ei-toimiva tytäryhtiö. Tuensaajan on annettava sitoumus, jonka mukaan se ei myy laivaa ilman viranomaisten hyväksyntää.

III   LUKU

MENETTELYT

8.   Ilmoitukset

Avoimuuden varmistamiseksi kunkin sopimuspuolen on järjestelyn ja Kansainvälisen jälleenrakennus- ja kehityspankin (IBRD), Bernin unionin ja OECD:n luotonantajien ilmoituksia koskevan CRS-järjestelmän (Creditor Reporting System) määräysten lisäksi toimitettava vuosittain tietoja julkisia tukia koskevasta järjestelmästään sekä menetelmistään tämän alakohtaisen sopimuksen täytäntöönpanemiseksi, voimassa olevat järjestelmät mukaan luettuina.

9.   Tarkastelu

| a) | Alakohtaista sopimusta tarkastellaan uudelleen vuosittain tai jonkin sopimuspuolen pyynnöstä laivanrakennusta käsittelevän OECD:n työryhmän toiminnan yhteydessä, ja järjestelyn sopimuspuolille laaditaan tästä kertomus. |
| --- | --- |

a)

Alakohtaista sopimusta tarkastellaan uudelleen vuosittain tai jonkin sopimuspuolen pyynnöstä laivanrakennusta käsittelevän OECD:n työryhmän toiminnan yhteydessä, ja järjestelyn sopimuspuolille laaditaan tästä kertomus.

| b) | Jotta voitaisiin parantaa järjestelyn ja tämän alakohtaisen sopimuksen keskinäistä johdonmukaisuutta ja ottaa huomioon laivanrakennusteollisuuden erityispiirteet, tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolet ja järjestelyn osallistujat ovat yhteydessä toisiinsa ja koordinoivat toimintaansa tarpeen mukaan. |
| --- | --- |

b)

Jotta voitaisiin parantaa järjestelyn ja tämän alakohtaisen sopimuksen keskinäistä johdonmukaisuutta ja ottaa huomioon laivanrakennusteollisuuden erityispiirteet, tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolet ja järjestelyn osallistujat ovat yhteydessä toisiinsa ja koordinoivat toimintaansa tarpeen mukaan.

| c) | Mikäli järjestelyn osapuolet päättävät muuttaa järjestelyä, tämän alakohtaisen sopimuksen osapuolet (sopimuspuolet) tarkastelevat kyseistä päätöstä ja sen merkitystä tälle alakohtaiselle sopimukselle. Tarkasteluvaiheen aikana ei järjestelyyn tehtyjä muutoksia sovelleta tähän alakohtaiseen sopimukseen. Jos sopimuspuolet voivat hyväksyä järjestelyyn tehtävät muutokset, ne ilmoittavat siitä kirjallisesti järjestelyn osallistujille. Jos sopimuspuolet eivät voi hyväksyä järjestelyyn tehtyjen muutosten soveltamista laivanrakennustoimintaan, niiden on ilmoitettava järjestelyn osallistujille vastustuksestaan ja neuvoteltava näiden kanssa asian ratkaisemiseksi. Mikäli ryhmien välillä ei saavuteta yhteisymmärrystä, noudatetaan sopimuspuolten kantaa muutosten soveltamisesta laivanrakennukseen. |
| --- | --- |

c)

Mikäli järjestelyn osapuolet päättävät muuttaa järjestelyä, tämän alakohtaisen sopimuksen osapuolet (sopimuspuolet) tarkastelevat kyseistä päätöstä ja sen merkitystä tälle alakohtaiselle sopimukselle. Tarkasteluvaiheen aikana ei järjestelyyn tehtyjä muutoksia sovelleta tähän alakohtaiseen sopimukseen. Jos sopimuspuolet voivat hyväksyä järjestelyyn tehtävät muutokset, ne ilmoittavat siitä kirjallisesti järjestelyn osallistujille. Jos sopimuspuolet eivät voi hyväksyä järjestelyyn tehtyjen muutosten soveltamista laivanrakennustoimintaan, niiden on ilmoitettava järjestelyn osallistujille vastustuksestaan ja neuvoteltava näiden kanssa asian ratkaisemiseksi. Mikäli ryhmien välillä ei saavuteta yhteisymmärrystä, noudatetaan sopimuspuolten kantaa muutosten soveltamisesta laivanrakennukseen.

| d) | Kun OECD:n sopimus tavanomaisten kilpailuedellytysten noudattamisesta kauppalaivojen rakennus- ja korjausteollisuudessa tulee voimaan, tätä alakohtaista sopimusta eivät enää sovella ne sopimuspuolet, joiden on lainsäädännön perusteella sovellettava OECD:n laivavientiluottoja koskevaa sopimusta vuodelta 1994 (C/WP6(94)6). Näiden sopimuspuolten on pyrittävä tarkistamaan vuoden 1994 sopimusta välittömästi, jotta se voidaan yhdenmukaistaa tämän alakohtaisen sopimuksen kanssa. |
| --- | --- |

d)

Kun OECD:n sopimus tavanomaisten kilpailuedellytysten noudattamisesta kauppalaivojen rakennus- ja korjausteollisuudessa tulee voimaan, tätä alakohtaista sopimusta eivät enää sovella ne sopimuspuolet, joiden on lainsäädännön perusteella sovellettava OECD:n laivavientiluottoja koskevaa sopimusta vuodelta 1994 (C/WP6(94)6). Näiden sopimuspuolten on pyrittävä tarkistamaan vuoden 1994 sopimusta välittömästi, jotta se voidaan yhdenmukaistaa tämän alakohtaisen sopimuksen kanssa.

Lisäys

TULEVAA TYÖTÄ KOSKEVAT SITOUMUKSET

Järjestelyä koskevan tulevan työn lisäksi tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolet sopivat, että ne

| a) | laativat viitteellisen luettelon aluksista, joita yleisesti pidetään kaupallisesti kannattamattomina, ottaen huomioon järjestelyssä esitetyt sidottua apua koskevat periaatteet; |
| --- | --- |

a)

laativat viitteellisen luettelon aluksista, joita yleisesti pidetään kaupallisesti kannattamattomina, ottaen huomioon järjestelyssä esitetyt sidottua apua koskevat periaatteet;

| b) | tarkastelevat vähimmäistakuumaksujen viitearvoihin liittyviä järjestelyn sääntöjä niiden sisällyttämiseksi tähän alakohtaiseen sopimukseen; |
| --- | --- |

b)

tarkastelevat vähimmäistakuumaksujen viitearvoihin liittyviä järjestelyn sääntöjä niiden sisällyttämiseksi tähän alakohtaiseen sopimukseen;

| c) | keskustelevat asiaa koskevien kansainvälisten neuvottelujen kehittyessä siitä, olisiko mukaan otettava muita sääntöjä, jotka koskevat vähimmäiskorkoja, mukaan luettuina erityiset markkinaviitekorot ja vaihtuvat korot; |
| --- | --- |

c)

keskustelevat asiaa koskevien kansainvälisten neuvottelujen kehittyessä siitä, olisiko mukaan otettava muita sääntöjä, jotka koskevat vähimmäiskorkoja, mukaan luettuina erityiset markkinaviitekorot ja vaihtuvat korot;

| d) | keskustelevat vuosierien soveltuvuudesta pääoman takaisinmaksuun. |
| --- | --- |

d)

keskustelevat vuosierien soveltuvuudesta pääoman takaisinmaksuun.

LIITE II

YDINVOIMALAITOKSIA KOSKEVA ALAKOHTAINEN SOPIMUS

I   LUKU

ALAKOHTAISEN SOPIMUKSEN SOVELTAMISALA

1.   Soveltamisala

| a) | Tässä järjestelyä täydentävässä alakohtaisessa sopimuksessa






  — | määritetään erityiset suuntaviivat, joita sovelletaan sellaisiin julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka liittyvät kokonaisten ydinvoimalaitosten tai niiden osien vientiä koskeviin sopimuksiin, mukaan luettuina kaikki osat, laitteet, materiaalit ja palvelut sekä tällaisten ydinvoimalaitosten rakentamiseen tai käyttöönottoon suoraan tarvittavan henkilöstön kouluttaminen. Siinä määritetään myös ydinpolttoaineelle annettavaan tukeen sovellettavat ehdot, |
| --- | --- | --- |

a)

Tässä järjestelyä täydentävässä alakohtaisessa sopimuksessa

—

määritetään erityiset suuntaviivat, joita sovelletaan sellaisiin julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka liittyvät kokonaisten ydinvoimalaitosten tai niiden osien vientiä koskeviin sopimuksiin, mukaan luettuina kaikki osat, laitteet, materiaalit ja palvelut sekä tällaisten ydinvoimalaitosten rakentamiseen tai käyttöönottoon suoraan tarvittavan henkilöstön kouluttaminen. Siinä määritetään myös ydinpolttoaineelle annettavaan tukeen sovellettavat ehdot,

| — | ei ole sellaisiin tavaroihin ja palveluihin sovellettavia määräyksiä, joista ostaja on yleensä vastuussa ja joihin liittyy erityisesti maanmuokkaukseen, teiden rakentamiseen, työmaa-asuntoloihin, voimalinjoihin, kytkentäkenttiin ja vesihuoltoon liittyviä kustannuksia sekä kustannuksia, jotka johtuvat ostajan maan virallisista hyväksymismenettelyistä (kuten työmaaluvista, rakennusluvista ja polttoaineen latausluvista) paitsi






  — | tapauksissa, joissa kytkentäkentän ostaja on sama kuin voimalaitoksen ostaja ja sopimus tehdään kyseisen voimalaitoksen alkuperäisestä kytkentäkentästä, alkuperäisen kytkentäkentän enimmäistakaisinmaksuaika ja vähimmäiskorkokanta ovat samat kuin ydinvoimalaitoksen kohdalla (eli 15 vuotta ja erityismarkkinaviitekorko). |
| --- | --- | --- |

—

ei ole sellaisiin tavaroihin ja palveluihin sovellettavia määräyksiä, joista ostaja on yleensä vastuussa ja joihin liittyy erityisesti maanmuokkaukseen, teiden rakentamiseen, työmaa-asuntoloihin, voimalinjoihin, kytkentäkenttiin ja vesihuoltoon liittyviä kustannuksia sekä kustannuksia, jotka johtuvat ostajan maan virallisista hyväksymismenettelyistä (kuten työmaaluvista, rakennusluvista ja polttoaineen latausluvista) paitsi

—

tapauksissa, joissa kytkentäkentän ostaja on sama kuin voimalaitoksen ostaja ja sopimus tehdään kyseisen voimalaitoksen alkuperäisestä kytkentäkentästä, alkuperäisen kytkentäkentän enimmäistakaisinmaksuaika ja vähimmäiskorkokanta ovat samat kuin ydinvoimalaitoksen kohdalla (eli 15 vuotta ja erityismarkkinaviitekorko).

| — | Sopimusta ei sovelleta ala-asemiin, muuntajiin eikä voimalinjoihin. |
| --- | --- |

—

Sopimusta ei sovelleta ala-asemiin, muuntajiin eikä voimalinjoihin.

| b) | Tätä alakohtaista sopimusta sovelletaan myös nykyisten ydinvoimalaitosten nykyaikaistamiseen tapauksissa, joissa nykyaikaistamistyön kokonaisarvo on vähintään 80 miljoonaa erityisnosto-oikeutta (luokka X) ja voimalaitoksen käyttöiän odotetaan pitenevän vähintään 15 vuodella. Jos jompikumpi näistä ehdoista ei täyty, sovelletaan järjestelyn ehtoja. |
| --- | --- |

b)

Tätä alakohtaista sopimusta sovelletaan myös nykyisten ydinvoimalaitosten nykyaikaistamiseen tapauksissa, joissa nykyaikaistamistyön kokonaisarvo on vähintään 80 miljoonaa erityisnosto-oikeutta (luokka X) ja voimalaitoksen käyttöiän odotetaan pitenevän vähintään 15 vuodella. Jos jompikumpi näistä ehdoista ei täyty, sovelletaan järjestelyn ehtoja.

| c) | Järjestelyn ehtoja sovelletaan alakohtaisen sopimuksen ehtojen sijasta ydinvoimalaitoksen käytöstä poistamista koskevaan julkiseen tukeen. Käytöstä poistamisella tarkoitetaan ydinvoimalaitoksen sulkemista tai purkamista. Takaisinmaksuaikoja voidaan lyhentää tai pidentää järjestelyn 55–60 artiklassa määritettyjen yhteinen kanta -menettelyjen avulla. |
| --- | --- |

c)

Järjestelyn ehtoja sovelletaan alakohtaisen sopimuksen ehtojen sijasta ydinvoimalaitoksen käytöstä poistamista koskevaan julkiseen tukeen. Käytöstä poistamisella tarkoitetaan ydinvoimalaitoksen sulkemista tai purkamista. Takaisinmaksuaikoja voidaan lyhentää tai pidentää järjestelyn 55–60 artiklassa määritettyjen yhteinen kanta -menettelyjen avulla.

2.   Tarkastelu

Sopimuspuolten on tarkasteltava alakohtaisen sopimuksen määräyksiä säännöllisesti.

II   LUKU

VIENTILUOTTOJA JA SIDOTTUA APUA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

3.   Enimmäistakaisinmaksuaika

Enimmäistakaisinmaksuaika on maan luokituksesta riippumatta 15 vuotta.

4.   Pääoman takaisinmaksu ja koron maksaminen

| a) | Vientiluoton pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä. |
| --- | --- |

a)

Vientiluoton pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä.

| b) | Pääomaa on lyhennettävä ja korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

b)

Pääomaa on lyhennettävä ja korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| c) | Leasingtoimiin myönnettävien vientiluottojen osalta voidaan samansuuruiset pääomalyhennykset ja koronmaksut yhdistää toisiinsa sen sijaan, että käytettäisiin a kohdan mukaisia samansuuruisia pääomanlyhennyseriä. |
| --- | --- |

c)

Leasingtoimiin myönnettävien vientiluottojen osalta voidaan samansuuruiset pääomalyhennykset ja koronmaksut yhdistää toisiinsa sen sijaan, että käytettäisiin a kohdan mukaisia samansuuruisia pääomanlyhennyseriä.

5.   Vähimmäiskorot

| a) | Sopimuspuoli, joka myöntää julkista rahoitustukea suorana rahoituksena, jälleenrahoituksena tai korkotukena, soveltaa vähimmäiskorkoa; sopimuspuoli soveltaa asianmukaisia erityismarkkinaviitekorkoja (SCIRR). Jos kiinteään erityismarkkinaviitekorkoon liittyvä sitoumus rajoitetaan alustavasti viidentoista vuoden enimmäisaikaan sopimuksen tekemisestä, myös julkinen tuki jäljellä olevalta laina-ajalta rajoitetaan takauksiin ja korkotukeen lainan uudistamisen ajankohtana voimassa olevalla erityismarkkinaviitekorolla. |
| --- | --- |

a)

Sopimuspuoli, joka myöntää julkista rahoitustukea suorana rahoituksena, jälleenrahoituksena tai korkotukena, soveltaa vähimmäiskorkoa; sopimuspuoli soveltaa asianmukaisia erityismarkkinaviitekorkoja (SCIRR). Jos kiinteään erityismarkkinaviitekorkoon liittyvä sitoumus rajoitetaan alustavasti viidentoista vuoden enimmäisaikaan sopimuksen tekemisestä, myös julkinen tuki jäljellä olevalta laina-ajalta rajoitetaan takauksiin ja korkotukeen lainan uudistamisen ajankohtana voimassa olevalla erityismarkkinaviitekorolla.

| b) | Kun julkista rahoitustukea myönnetään ydinvoimalaitokseen osatoimituksina toimitettaville laitteille, joiden käyttöönotosta hankkija ei vastaa, vähimmäiskorko on tämän alakohtaisen sopimuksen 6 artiklassa tarkoitettu erityismarkkinaviitekorko. Vaihtoehtoisesti osallistuja voi tarjota asianomaista markkinaviitekorkoa järjestelyn 20 artiklan mukaisesti, jos sopimuksen tekemispäivän ja lainan viimeisen takaisinmaksuerän välinen aika on enintään 10 vuotta. |
| --- | --- |

b)

Kun julkista rahoitustukea myönnetään ydinvoimalaitokseen osatoimituksina toimitettaville laitteille, joiden käyttöönotosta hankkija ei vastaa, vähimmäiskorko on tämän alakohtaisen sopimuksen 6 artiklassa tarkoitettu erityismarkkinaviitekorko. Vaihtoehtoisesti osallistuja voi tarjota asianomaista markkinaviitekorkoa järjestelyn 20 artiklan mukaisesti, jos sopimuksen tekemispäivän ja lainan viimeisen takaisinmaksuerän välinen aika on enintään 10 vuotta.

6.   Erityismarkkinaviitekorkojen määrittäminen

Erityismarkkinaviitekorko vastaa kyseisen valuutan markkinaviitekorkoa, johon lisätään 75 peruspisteen suuruinen kiinteä marginaali, lukuun ottamatta Japanin jeniä, jonka marginaali on 40 peruspistettä. Jos valuutalla on useampi kuin yksi markkinaviitekorko järjestelyn 20 artiklan a kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti, erityismarkkinaviitekoron määrittämisessä käytetään pitkäaikaisinta markkinaviitekorkoa.

7.   Paikalliskustannukset ja koron pääomittaminen

Järjestelyn 10 artiklan d alakohdan määräyksiä ei sovelleta, jos julkista rahoitustukea annetaan erityismarkkinaviitekorkojen perusteella. Muilla kuin erityismarkkinaviitekoroilla myönnetty julkinen rahoitustuki sekä paikalliskustannuksiin että kertyvän koron pääomittamiseen ennen luoton alkamisajankohtaa saa yhteensä kattaa enintään 15 prosenttia vientiarvosta.

8.   Ydinpolttoainetta koskeva julkinen tuki

| a) | Ensimmäisen polttoainelatauksen takaisinmaksuaika saa olla enintään neljä vuotta toimituspäivästä. Sopimuspuolen, joka tukee julkisesti ensimmäistä polttoainelatausta, on sovellettava vähimmäiskorkoja ja asianomaista markkinaviitekorkoa. Ensimmäinen polttoainelataus koostuu enintään alun perin asennettavasta ytimestä sekä kahdesta seuraavasta uudelleenlatauksesta, jotka saavat yhdessä muodostaa enintään kaksi kolmasosaa ytimestä. |
| --- | --- |

a)

Ensimmäisen polttoainelatauksen takaisinmaksuaika saa olla enintään neljä vuotta toimituspäivästä. Sopimuspuolen, joka tukee julkisesti ensimmäistä polttoainelatausta, on sovellettava vähimmäiskorkoja ja asianomaista markkinaviitekorkoa. Ensimmäinen polttoainelataus koostuu enintään alun perin asennettavasta ytimestä sekä kahdesta seuraavasta uudelleenlatauksesta, jotka saavat yhdessä muodostaa enintään kaksi kolmasosaa ytimestä.

| b) | Myöhempien ydinpolttoainelatausten takaisinmaksuaika saa olla enintään kuusi kuukautta. Jos poikkeustapauksissa on aiheellista soveltaa pitempää, enintään kuitenkin kahden vuoden mittaista takaisinmaksuaikaa, sovelletaan järjestelyn 44 artiklan mukaisia menettelyjä. Sopimuspuolen, joka myöntää julkista rahoitustukea myöhempään ydinpolttoainelataukseen, on sovellettava vähimmäiskorkoa; sen on sovellettava asianomaista markkinaviitekorkoa. |
| --- | --- |

b)

Myöhempien ydinpolttoainelatausten takaisinmaksuaika saa olla enintään kuusi kuukautta. Jos poikkeustapauksissa on aiheellista soveltaa pitempää, enintään kuitenkin kahden vuoden mittaista takaisinmaksuaikaa, sovelletaan järjestelyn 44 artiklan mukaisia menettelyjä. Sopimuspuolen, joka myöntää julkista rahoitustukea myöhempään ydinpolttoainelataukseen, on sovellettava vähimmäiskorkoa; sen on sovellettava asianomaista markkinaviitekorkoa.

| c) | Erillisiä uraaninrikastamispalveluja koskevaan julkiseen tukeen ei voida soveltaa suotuisampia rahoitusehtoja kuin ydinpolttoaineeseen. |
| --- | --- |

c)

Erillisiä uraaninrikastamispalveluja koskevaan julkiseen tukeen ei voida soveltaa suotuisampia rahoitusehtoja kuin ydinpolttoaineeseen.

| d) | Polttoaineen jälleenkäsittelystä ja jätehuollosta aiheutuvat kulut (mukaan luettuna jätteiden hävittäminen) maksetaan käteisellä. |
| --- | --- |

d)

Polttoaineen jälleenkäsittelystä ja jätehuollosta aiheutuvat kulut (mukaan luettuna jätteiden hävittäminen) maksetaan käteisellä.

| e) | Sopimuspuolet eivät saa tarjota ydinpolttoainetta tai palveluja ilmaiseksi. |
| --- | --- |

e)

Sopimuspuolet eivät saa tarjota ydinpolttoainetta tai palveluja ilmaiseksi.

9.   Tuki

Sopimuspuolet eivät myönnä avustustukea muutoin kuin sitomattoman avun muodossa.

III   LUKU

MENETTELYT

10.   Ennakkoneuvottelut

Sopimuspuolet tunnustavat hyödyt, joita on saatavissa, jos ydinvoimalaitoksiin sovellettavista ehdoista päästään yksimielisyyteen, ja sopivat neuvottelujen järjestämisestä aina ennen julkisen tuen myöntämistä.

11.   Ennakkoilmoitus

| a) | Ennakkoneuvottelut käynnistävä sopimuspuoli ilmoittaa järjestelyn liitteen V mukaisesti kaikille muille sopimuspuolille vähintään 10 työpäivää ennen lopullisen päätöksen tekemistä ehdoista, joita se aikoo tukea. |
| --- | --- |

a)

Ennakkoneuvottelut käynnistävä sopimuspuoli ilmoittaa järjestelyn liitteen V mukaisesti kaikille muille sopimuspuolille vähintään 10 työpäivää ennen lopullisen päätöksen tekemistä ehdoista, joita se aikoo tukea.

| b) | Sopimuspuoli ei saa tehdä a kohdan mukaisten kymmenen työpäivän aikana lopullista päätöstä tukemistaan ehdoista, vaan sen on vaihdettava viiden vuorokauden kuluessa tietoja kaikkien muiden osallistujien kanssa kyseiseen toimeen sopivista luottoehdoista, jotta saavutettaisiin näitä ehtoja koskeva yhteinen kanta. |
| --- | --- |

b)

Sopimuspuoli ei saa tehdä a kohdan mukaisten kymmenen työpäivän aikana lopullista päätöstä tukemistaan ehdoista, vaan sen on vaihdettava viiden vuorokauden kuluessa tietoja kaikkien muiden osallistujien kanssa kyseiseen toimeen sopivista luottoehdoista, jotta saavutettaisiin näitä ehtoja koskeva yhteinen kanta.

| c) | Jos tällä tavalla ei saavuteta yhteistä kantaa kymmenen päivän kuluessa alkuperäisen ilmoituksen saamisesta, kunkin neuvottelevan sopimuspuolen lopullista päätöstä lykätään vielä kymmenellä työpäivällä, joiden aikana yhteinen kanta pyritään saavuttamaan suullisten neuvottelujen avulla. |
| --- | --- |

c)

Jos tällä tavalla ei saavuteta yhteistä kantaa kymmenen päivän kuluessa alkuperäisen ilmoituksen saamisesta, kunkin neuvottelevan sopimuspuolen lopullista päätöstä lykätään vielä kymmenellä työpäivällä, joiden aikana yhteinen kanta pyritään saavuttamaan suullisten neuvottelujen avulla.

LIITE III

SIVIILILENTOKONEITA KOSKEVA ALAKOHTAINEN SOPIMUS

1   OSA

UUDET SUURET LENTOKONEET JA NIIDEN MOOTTORIT

I   LUKU

SOVELTAMISALA

1.   Muoto ja soveltamisala

| a) | Tämän järjestelyä täydentävän alakohtaisen sopimuksen 1 osassa määritetään erityiset suuntaviivat, joita sovelletaan lisäyksessä I lueteltujen uusien suurten siviili-ilma-alusten myyntiin ja leasingvuokraukseen sekä näihin koneisiin asennettaviin moottoreihin liittyviin julkisesti tuettuihin vientiluottoihin. Uusi ilma-alus on valmistajan omistama ilma-alus eli ilma-alus, jota ei ole toimitettu eikä aikaisemmin käytetty sellaiseen maksavien matkustajien ja/tai rahdin kuljetukseen, johon se on tarkoitettu. Tämä ei sulje pois sopimuspuolen tukea uusia ilma-aluksia koskeville ehdoille toimissa, joissa sopimuspuolen ennakkotiedon mukaan on toteutettu väliaikaisia rahoitusjärjestelyjä, koska julkinen tuki on viivästynyt. Tällaisissa tapauksissa takaisinmaksuehdot, joihin kuuluvat myös luoton alkamisajankohta ja viimeisen takaisinmaksuerän ajankohta, ovat samat, kuin ne olisivat olleet, jos ilma-aluksen myynti tai leasingvuokraus olisi saanut julkista tukea siitä päivästä alkaen, jolloin ilma-alus alun perin toimitettiin. |
| --- | --- |

a)

Tämän järjestelyä täydentävän alakohtaisen sopimuksen 1 osassa määritetään erityiset suuntaviivat, joita sovelletaan lisäyksessä I lueteltujen uusien suurten siviili-ilma-alusten myyntiin ja leasingvuokraukseen sekä näihin koneisiin asennettaviin moottoreihin liittyviin julkisesti tuettuihin vientiluottoihin. Uusi ilma-alus on valmistajan omistama ilma-alus eli ilma-alus, jota ei ole toimitettu eikä aikaisemmin käytetty sellaiseen maksavien matkustajien ja/tai rahdin kuljetukseen, johon se on tarkoitettu. Tämä ei sulje pois sopimuspuolen tukea uusia ilma-aluksia koskeville ehdoille toimissa, joissa sopimuspuolen ennakkotiedon mukaan on toteutettu väliaikaisia rahoitusjärjestelyjä, koska julkinen tuki on viivästynyt. Tällaisissa tapauksissa takaisinmaksuehdot, joihin kuuluvat myös luoton alkamisajankohta ja viimeisen takaisinmaksuerän ajankohta, ovat samat, kuin ne olisivat olleet, jos ilma-aluksen myynti tai leasingvuokraus olisi saanut julkista tukea siitä päivästä alkaen, jolloin ilma-alus alun perin toimitettiin.

| b) | Lisäksi I luvun ehtoja sovelletaan moottoreihin ja varaosiin, jos ne ovat osa alkuperäistä lentokonetilausta ja jollei tämän alakohtaisen sopimuksen 3 osan 33 artiklan määräyksistä muuta johdu. Sopimusta ei sovelleta lentosimulaattoreihin, joihin sovelletaan järjestelyn ehtoja. |
| --- | --- |

b)

Lisäksi I luvun ehtoja sovelletaan moottoreihin ja varaosiin, jos ne ovat osa alkuperäistä lentokonetilausta ja jollei tämän alakohtaisen sopimuksen 3 osan 33 artiklan määräyksistä muuta johdu. Sopimusta ei sovelleta lentosimulaattoreihin, joihin sovelletaan järjestelyn ehtoja.

2.   Tavoite

Alakohtaisen sopimuksen tämän osan tavoite on saavuttaa tasapainotila, jonka avulla voidaan kaikilla markkinoilla

| — | tasapainottaa osallistujien kilpailevat rahoitusehdot, |
| --- | --- |

—

tasapainottaa osallistujien kilpailevat rahoitusehdot,

| — | tasapainottaa osallistujien rahoituksen vaikutusta ilma-aluksen valintaan, ja |
| --- | --- |

—

tasapainottaa osallistujien rahoituksen vaikutusta ilma-aluksen valintaan, ja

| — | estää kilpailun vääristyminen. |
| --- | --- |

—

estää kilpailun vääristyminen.

II   LUKU

VIENTILUOTTOJA JA TUKEA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

3.   Ennakkomaksu

| a) | Sopimuspuolten on perittävä ennakkoon vähintään 15 prosenttia ilma-aluksen kokonaishinnasta, johon sisältyy koneen rungon ja asennettujen moottorien sekä alakohtaisen sopimuksen 3 osan 33 artiklassa tarkoitettujen varamoottorien ja varaosien hinta. |
| --- | --- |

a)

Sopimuspuolten on perittävä ennakkoon vähintään 15 prosenttia ilma-aluksen kokonaishinnasta, johon sisältyy koneen rungon ja asennettujen moottorien sekä alakohtaisen sopimuksen 3 osan 33 artiklassa tarkoitettujen varamoottorien ja varaosien hinta.

| b) | Sopimuspuolet eivät myönnä julkista tukea näihin ennakkomaksuihin, lukuun ottamatta ennen luottoajan alkua ilmenevien tavanomaisten riskien vastaisia vakuutuksia ja takuita eli pelkkää takuuturvaa. |
| --- | --- |

b)

Sopimuspuolet eivät myönnä julkista tukea näihin ennakkomaksuihin, lukuun ottamatta ennen luottoajan alkua ilmenevien tavanomaisten riskien vastaisia vakuutuksia ja takuita eli pelkkää takuuturvaa.

4.   Enimmäistakaisinmaksuaika

Enimmäistakaisinmaksuaika on 12 vuotta.

5.   Soveltuvat valuutat

Julkisen rahoitustukeen soveltuvia valuuttoja ovat Yhdysvaltain dollari, euro ja Englannin punta.

6.   Pääoman takaisinmaksu

| a) | Vientiluoton pääoma maksetaan takaisin yleensä säännöllisinä tasaerinä vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. Vuokraustoimien yhteydessä tällaista takaisinmaksumenettelyä voidaan soveltaa joko pelkän pääoman määrään tai sekä pääomaan että korkoon yhdessä. |
| --- | --- |

a)

Vientiluoton pääoma maksetaan takaisin yleensä säännöllisinä tasaerinä vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. Vuokraustoimien yhteydessä tällaista takaisinmaksumenettelyä voidaan soveltaa joko pelkän pääoman määrään tai sekä pääomaan että korkoon yhdessä.

| b) | Jos osallistuja aikoo myöntää tukea pääoman takaisinmaksulle muiden kuin a kohdassa esitettyjen ehtojen mukaisesti, osallistujan on noudatettava seuraavia:






  1) | Mikään yksittäinen takaisinmaksu tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia takaisinmaksukaudella takaisinmaksettavasta pääomasta. |
| --- | --- | --- |

b)

Jos osallistuja aikoo myöntää tukea pääoman takaisinmaksulle muiden kuin a kohdassa esitettyjen ehtojen mukaisesti, osallistujan on noudatettava seuraavia:

1)

Mikään yksittäinen takaisinmaksu tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia takaisinmaksukaudella takaisinmaksettavasta pääomasta.

| 2) | Osallistujan on annettava aikeestaan ennakkoilmoitus. |
| --- | --- |

2)

Osallistujan on annettava aikeestaan ennakkoilmoitus.

7.   Koron maksaminen

| a) | Korkoa ei yleensä pääomiteta takaisinmaksuaikana. |
| --- | --- |

a)

Korkoa ei yleensä pääomiteta takaisinmaksuaikana.

| b) | Korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

b)

Korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| c) | Osallistujan, joka aikoo tukea koron maksua muiden kuin a ja b kohdan ehtojen mukaisesti, on annettava siitä ennakkoilmoitus. |
| --- | --- |

c)

Osallistujan, joka aikoo tukea koron maksua muiden kuin a ja b kohdan ehtojen mukaisesti, on annettava siitä ennakkoilmoitus.

8.   Vähimmäiskorot

| a) | Sopimuspuolten myöntämän julkisen rahoitustuen suuruus saa olla enintään 85 prosenttia tämän alakohtaisen sopimuksen 3 artiklan a kohdassa tarkoitetusta ilma-aluksen kokonaishinnasta, ja sopimuspuolten on sovellettava vähimmäiskorkoja enintään 62,5 prosentin osuuteen ilma-aluksen kokonaishinnasta seuraavasti:






  — | enintään 10 vuoden takaisinmaksuajat – TB10 + 120 peruspistettä |
| --- | --- | --- |

a)

Sopimuspuolten myöntämän julkisen rahoitustuen suuruus saa olla enintään 85 prosenttia tämän alakohtaisen sopimuksen 3 artiklan a kohdassa tarkoitetusta ilma-aluksen kokonaishinnasta, ja sopimuspuolten on sovellettava vähimmäiskorkoja enintään 62,5 prosentin osuuteen ilma-aluksen kokonaishinnasta seuraavasti:

—

enintään 10 vuoden takaisinmaksuajat – TB10 + 120 peruspistettä

| — | pitemmät kuin 10 vuoden ja enintään 12 vuoden takaisinmaksuajat – TB10 + 175 peruspistettä. |
| --- | --- |

—

pitemmät kuin 10 vuoden ja enintään 12 vuoden takaisinmaksuajat – TB10 + 175 peruspistettä.

| — | TB10:llä tarkoitetaan kyseisen valuutan (euroa lukuun ottamatta) määräisten valtion 10 vuoden joukkovelkakirjojen tuottoa kiinteällä laina-ajalla ja laskettuna kahden edeltävän viikon keskiarvona. Euron osalta TB10 tarkoittaa euron tuottokäyrän, jonka Eurostat on laskenut euron markkinaviitekoron määrittämiseksi, tuottoa 10 vuoden laina-ajalla laskettuna kahden edeltävän viikon keskiarvona. Kaikkien valuuttojen osalta sovelletaan edellä määritettyä marginaalia. |
| --- | --- |

—

TB10:llä tarkoitetaan kyseisen valuutan (euroa lukuun ottamatta) määräisten valtion 10 vuoden joukkovelkakirjojen tuottoa kiinteällä laina-ajalla ja laskettuna kahden edeltävän viikon keskiarvona. Euron osalta TB10 tarkoittaa euron tuottokäyrän, jonka Eurostat on laskenut euron markkinaviitekoron määrittämiseksi, tuottoa 10 vuoden laina-ajalla laskettuna kahden edeltävän viikon keskiarvona. Kaikkien valuuttojen osalta sovelletaan edellä määritettyä marginaalia.

| b) | Ilma-aluksen kokonaishinnasta saa a kohdassa määritetyillä kiinteillä vähimmäiskoroilla rahoittaa enintään 62,5 prosenttia, jos lainaa maksetaan koko rahoituksen keston ajan, tai 42,5 prosenttia, jos lainan takaisinmaksu on jaettu laina-ajan jälkipuoliskolle. Osapuolet voivat käyttää kumpaa tahansa näistä takaisinmaksutavoista niihin liittyvien ylärajojen mukaisesti. Tällaista rahoitusta tarjoavan sopimuspuolen on ilmoitettava muille sopimuspuolille rahamäärä, korko, koron laskemispäivä ja sen voimassaoloaika sekä takaisinmaksusuunnitelma. Sopimuspuolet tarkastelevat näitä kahta ylärajaa kaikkien tämän alakohtaisen sopimuksen 17 artiklan mukaisten tarkastelujen yhteydessä tutkiakseen, onko jompikumpi niistä toista edullisempi, ja mukauttaakseen edullisempaa ylärajaa tasapainon parantamiseksi. |
| --- | --- |

b)

Ilma-aluksen kokonaishinnasta saa a kohdassa määritetyillä kiinteillä vähimmäiskoroilla rahoittaa enintään 62,5 prosenttia, jos lainaa maksetaan koko rahoituksen keston ajan, tai 42,5 prosenttia, jos lainan takaisinmaksu on jaettu laina-ajan jälkipuoliskolle. Osapuolet voivat käyttää kumpaa tahansa näistä takaisinmaksutavoista niihin liittyvien ylärajojen mukaisesti. Tällaista rahoitusta tarjoavan sopimuspuolen on ilmoitettava muille sopimuspuolille rahamäärä, korko, koron laskemispäivä ja sen voimassaoloaika sekä takaisinmaksusuunnitelma. Sopimuspuolet tarkastelevat näitä kahta ylärajaa kaikkien tämän alakohtaisen sopimuksen 17 artiklan mukaisten tarkastelujen yhteydessä tutkiakseen, onko jompikumpi niistä toista edullisempi, ja mukauttaakseen edullisempaa ylärajaa tasapainon parantamiseksi.

| c) | Sovellettaessa edellä a kohdassa määritettyä 85 prosentin ylärajaa määrätään seuraavaa:






  1) | Sopimuspuolet voivat lisäksi myöntää julkista rahoitustukea tavalla, joka on verrattavissa PEFCO:n (Private Export Funding Corporation) rahoitukseen. Kahden viikon välein julkaistava tieto PEFCO:n varainhankinnan kustannuksista ja sen välittömästi tai tiettyinä päivinä maksettavaan kiinteäkorkoiseen rahoitukseen soveltamista lainakoroista sopimustarjousten ja urakkatarjousten yhteydessä, lukuun ottamatta julkisia takuumaksuja, toimitetaan muille sopimuspuolille säännöllisesti. Tällaista rahoitusta tarjoavan sopimuspuolen on ilmoitettava muille sopimuspuolille rahamäärä, korko, koron laskemispäivä ja sen voimassaoloaika sekä takaisinmaksusuunnitelma. Sopimuspuolen, joka sopeuttaa ehtonsa tällaiseen toisen sopimuspuolen tarjoamaan rahoitukseen, on sopeutettava ehtonsa kaikilta osin, lukuun ottamatta tämän alakohtaisen sopimuksen 8 artiklassa määrättyä sitoumustarjousten kelpoisuusaikaa. |
| --- | --- | --- |

c)

Sovellettaessa edellä a kohdassa määritettyä 85 prosentin ylärajaa määrätään seuraavaa:

1)

Sopimuspuolet voivat lisäksi myöntää julkista rahoitustukea tavalla, joka on verrattavissa PEFCO:n (Private Export Funding Corporation) rahoitukseen. Kahden viikon välein julkaistava tieto PEFCO:n varainhankinnan kustannuksista ja sen välittömästi tai tiettyinä päivinä maksettavaan kiinteäkorkoiseen rahoitukseen soveltamista lainakoroista sopimustarjousten ja urakkatarjousten yhteydessä, lukuun ottamatta julkisia takuumaksuja, toimitetaan muille sopimuspuolille säännöllisesti. Tällaista rahoitusta tarjoavan sopimuspuolen on ilmoitettava muille sopimuspuolille rahamäärä, korko, koron laskemispäivä ja sen voimassaoloaika sekä takaisinmaksusuunnitelma. Sopimuspuolen, joka sopeuttaa ehtonsa tällaiseen toisen sopimuspuolen tarjoamaan rahoitukseen, on sopeutettava ehtonsa kaikilta osin, lukuun ottamatta tämän alakohtaisen sopimuksen 8 artiklassa määrättyä sitoumustarjousten kelpoisuusaikaa.

| 2) | Kaikki sopimuspuolet soveltavat ilmoitettuja korkoja, ellei 24 kuukauden korko ole 225 peruspistettä enemmän kuin TB10. Jos 24 kuukauden korko ylittää 225 peruspistettä, osallistujat voivat soveltaa 225 peruspisteen korkoa ja muita vastaavia korkoja 24 kuukauden maksuihin ja neuvottelevat välittömästi pysyvän ratkaisun löytymiseksi. |
| --- | --- |

2)

Kaikki sopimuspuolet soveltavat ilmoitettuja korkoja, ellei 24 kuukauden korko ole 225 peruspistettä enemmän kuin TB10. Jos 24 kuukauden korko ylittää 225 peruspistettä, osallistujat voivat soveltaa 225 peruspisteen korkoa ja muita vastaavia korkoja 24 kuukauden maksuihin ja neuvottelevat välittömästi pysyvän ratkaisun löytymiseksi.

| d) | Vähimmäiskorkoihin on sisällytetty luottoja koskevat takuumaksut ja takuupalkkiot. Niihin ei kuitenkaan sisälly sitoumus- tai hallintokuluja. |
| --- | --- |

d)

Vähimmäiskorkoihin on sisällytetty luottoja koskevat takuumaksut ja takuupalkkiot. Niihin ei kuitenkaan sisälly sitoumus- tai hallintokuluja.

9.   Korkojen tarkistaminen

Tämän alakohtaisen sopimuksen 8 artiklassa määritettyjä vähimmäiskorkoja tarkastellaan kahden viikon välein. Jos tietyn valuutan määräisten valtion joukkovelkakirjojen keskimääräinen tuotto kiinteällä laina-ajalla on muuttunut vähintään 10 peruspistettä jonkin kahden viikon mittaisen kauden päättyessä, vähimmäiskorkoja tarkistetaan edellä mainitun peruspiste-eron mukaisesti ja uudelleen laskettu korko pyöristetään lähimpään viiteen peruspisteeseen.

10.   Vientiluottojen/korkotarjousten voimassaoloaika

Tämän alakohtaisen sopimuksen 8 artiklan mukaisesti määritetyt vähimmäiskorkotarjoukset ovat voimassa enintään kolme kuukautta.

11.   Korkotarjousten määrittäminen ja korkojen valinta

| a) | Sopimuspuolet voivat myöntää julkista rahoitustukea tämän alakohtaisen sopimuksen 8 ja 9 artiklan mukaisesti korolla, joka on voimassa asianomaiseen ilma-alukseen liittyvää korkotasoa koskevan tarjouksen tekemispäivänä, jos tarjous hyväksytään tämän alakohtaisen sopimuksen 10 artiklassa tarkoitetun voimassaoloajan kuluessa. Jos korkotarjousta ei hyväksytä, uusia tarjouksia voidaan tehdä enintään asianomaisen ilma-aluksen toimittamispäivään saakka, mutta ei enää sen jälkeen. |
| --- | --- |

a)

Sopimuspuolet voivat myöntää julkista rahoitustukea tämän alakohtaisen sopimuksen 8 ja 9 artiklan mukaisesti korolla, joka on voimassa asianomaiseen ilma-alukseen liittyvää korkotasoa koskevan tarjouksen tekemispäivänä, jos tarjous hyväksytään tämän alakohtaisen sopimuksen 10 artiklassa tarkoitetun voimassaoloajan kuluessa. Jos korkotarjousta ei hyväksytä, uusia tarjouksia voidaan tehdä enintään asianomaisen ilma-aluksen toimittamispäivään saakka, mutta ei enää sen jälkeen.

| b) | Korkotarjous voidaan hyväksyä ja korko valita milloin tahansa sopimuksen allekirjoittamisen ja kyseisen ilma-aluksen toimittamisajankohdan välillä. Luotonsaajan valitsemaa korkoa ei voida peruuttaa. |
| --- | --- |

b)

Korkotarjous voidaan hyväksyä ja korko valita milloin tahansa sopimuksen allekirjoittamisen ja kyseisen ilma-aluksen toimittamisajankohdan välillä. Luotonsaajan valitsemaa korkoa ei voida peruuttaa.

12.   Takuuna tai vakuutuksena annettava tuki

Sopimuspuolet voivat myöntää julkista tukea takuun tai vakuutuksen muodossa eli pelkkänä takuuturvana tämän alakohtaisen sopimuksen 8 artiklan a kohdassa olevan 85 prosentin ylärajan mukaisesti. Kaikkien kyseistä tukea myöntävien sopimuspuolten on ilmoitettava muille sopimuspuolille rahamäärä, takaisinmaksuaika, valuutta ja takaisinmaksusuunnitelma sekä korot.

13.   Kilpailulauseke

Kun on kyse julkisesti tuetusta kilpailusta, tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksessä I olevassa suurten siviili-ilma-alusten luettelossa tarkoitetut ilma-alukset, jotka kilpailevat muiden ilma-alusten kanssa, voivat hyötyä samoista vientiluottoehdoista.

14.   Vakuus takaisinmaksuun liittyvän riskin varalta

Sopimuspuolet voivat päättää sopivaksi katsomastaan vakuudesta takaisinmaksuun liittyvän riskin varalta neuvottelematta muiden sopimuspuolten kanssa. Ne sopivat kuitenkin toimittavansa yksityiskohtaista tietoa tällaisista vakuuksista, jos muut sopimuspuolet niitä pyytävät tai jos sitä pidetään tarkoituksenmukaisena.

15.   Mallien muutokset

Sopimuspuolet sopivat, että kun yhtä ilma-alustyyppiä koskeva kiinteäkorkoinen tarjous on tehty tai lainasopimus toteutettu, siinä olevia ehtoja ei voida siirtää koskemaan muita erimallisia ilma-aluksia.

16.   Rahoitusleasingsopimukset

Sopimuspuolet voivat tämän alakohtaisen sopimuksen 1 osassa mainittujen muiden ehtojen mukaisesti myöntää tukea rahoitusleasingille samalla tavoin kuin kauppasopimuksen yhteydessä.

17.   Tuki

Sopimuspuolet eivät myönnä avustustukea muutoin kuin sitomattoman avun muodossa. Osallistujat suhtautuvat kuitenkin myönteisesti kaikkiin pyyntöihin, jotka koskevat humanitaarisiin tarkoituksiin myönnettävää sidottua apua koskevaa yhteistä kantaa.

III   LUKU

MENETTELYT

18.   Ennakkoilmoitukset, ehtojen sopeuttaminen ja tiedonvaihto

Järjestelyn mukaisia ennakkoilmoituksia, ehtojen sopeuttamista ja tiedonvaihtoa koskevia menettelyjä sovelletaan tämän alakohtaisen sopimuksen tähän osaan. Lisäksi sopimuspuolet voivat pyytää neuvotteluja, jos niillä on syytä epäillä toisten sopimuspuolten tarjoavan julkisesti tuettuja luottoja, joiden ehdot ovat alakohtaisen sopimuksen vastaisia. Neuvottelu järjestetään kymmenen päivän kuluessa, mutta muilta osin siinä noudatetaan järjestelyn 54 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä.

19.   Tarkastelu

Sopimuspuolet tarkastelevat tämän alakohtaisen sopimuksen menettelyjä ja määräyksiä säännöllisesti, jotta ne saataisiin vastaamaan paremmin markkinaolosuhteita. Jos markkinaolosuhteet tai tavanomaiset rahoituskäytännöt muuttuvat merkittävästi, sopimuksen tarkistamista voidaan pyytää milloin tahansa.

2   OSA

UUDET ILMA-ALUKSET LUKUUN OTTAMATTA SUURIA ILMA-ALUKSIA

IV   LUKU

SOVELTAMISALA

20.   Muoto ja soveltamisala

Tämän järjestelyä täydentävän alakohtaisen sopimuksen 2 osassa määritetään erityiset suuntaviivat, joita sovelletaan sellaisten uusien ilma-alusten myyntiä tai leasingvuokraamista koskeviin julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, joita tämän alakohtaisen sopimuksen 1 osa ei koske. Sitä ei sovelleta ilmatyynyaluksiin eikä lentosimulaattoreihin, joihin sovelletaan järjestelyn ehtoja.

21.   Osallistujien sitoutuminen

Tämän luvun määräykset edustavat edullisimpia mahdollisia ehtoja, joita sopimuspuolet voivat tarjota julkisen tuen yhteydessä. Sopimuspuolten on kuitenkin noudatettava edelleen tavanomaisia markkinaehtoja eri ilma-alustyyppien yhteydessä ja tehtävä kaikki voitavansa näiden ehtojen säilyttämiseksi.

22.   Ilma-alusluokat

Sopimuspuolet ovat sopineet seuraavista ilma-alusluokista:

—   A-luokka: turbiinikäyttöiset ilma-alukset, mukaan luettuina helikopterit, (esimerkiksi turbo-jet-, turbo-prop-, ja turbo-fan-ilma-alukset), joissa on yleensä 30–70 istumapaikkaa.

—   B-luokka: muut turbiinikäyttöiset ilma-alukset, mukaan luettuina helikopterit.

—   C-luokka: muut ilma-alukset, mukaan luettuina helikopterit.

Lisäyksessä I on A- ja B-luokkiin kuuluvien ilma-alusten viitteellinen luettelo.

V   LUKU

VIENTILUOTTOJA JA TUKEA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

23.   Enimmäistakaisinmaksuaika

Enimmäistakaisinmaksuaika vaihtelee tämän alakohtaisen sopimuksen 22 artiklassa olevien perusteiden mukaisesti määritetyistä ilma-alusluokista riippuen.

| a) | Luokkaan A kuuluvien ilma-alusten osalta enimmäistakaisinmaksuaika on kymmenen vuotta. |
| --- | --- |

a)

Luokkaan A kuuluvien ilma-alusten osalta enimmäistakaisinmaksuaika on kymmenen vuotta.

| b) | Luokkaan B kuuluvien ilma-alusten osalta enimmäistakaisinmaksuaika on seitsemän vuotta. |
| --- | --- |

b)

Luokkaan B kuuluvien ilma-alusten osalta enimmäistakaisinmaksuaika on seitsemän vuotta.

| c) | Luokkaan C kuuluvien ilma-alusten osalta enimmäistakaisinmaksuaika on viisi vuotta. |
| --- | --- |

c)

Luokkaan C kuuluvien ilma-alusten osalta enimmäistakaisinmaksuaika on viisi vuotta.

24.   Pääoman takaisinmaksu

| a) | Vientiluoton pääoma maksetaan takaisin yleensä säännöllisinä tasaerinä vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. Vuokraustoimien yhteydessä tällaista takaisinmaksumenettelyä voidaan soveltaa joko pelkän pääoman määrään tai sekä pääomaan että korkoon yhdessä. |
| --- | --- |

a)

Vientiluoton pääoma maksetaan takaisin yleensä säännöllisinä tasaerinä vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. Vuokraustoimien yhteydessä tällaista takaisinmaksumenettelyä voidaan soveltaa joko pelkän pääoman määrään tai sekä pääomaan että korkoon yhdessä.

| b) | Jos osallistuja aikoo myöntää tukea pääoman takaisinmaksulle muiden kuin a kohdassa esitettyjen ehtojen mukaisesti, osallistujan on noudatettava seuraavia:






  1) | Mikään yksittäinen takaisinmaksu tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia takaisinmaksukaudella takaisinmaksettavasta pääomasta. |
| --- | --- | --- |

b)

Jos osallistuja aikoo myöntää tukea pääoman takaisinmaksulle muiden kuin a kohdassa esitettyjen ehtojen mukaisesti, osallistujan on noudatettava seuraavia:

1)

Mikään yksittäinen takaisinmaksu tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia takaisinmaksukaudella takaisinmaksettavasta pääomasta.

| 2) | Osallistujan on annettava aikeestaan ennakkoilmoitus. |
| --- | --- |

2)

Osallistujan on annettava aikeestaan ennakkoilmoitus.

25.   Koron maksaminen

| a) | Korkoa ei yleensä pääomiteta takaisinmaksuaikana. |
| --- | --- |

a)

Korkoa ei yleensä pääomiteta takaisinmaksuaikana.

| b) | Korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

b)

Korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| c) | Osallistujan, joka aikoo tukea koron maksua muiden kuin a ja b kohdan ehtojen mukaisesti, on annettava siitä ennakkoilmoitus. |
| --- | --- |

c)

Osallistujan, joka aikoo tukea koron maksua muiden kuin a ja b kohdan ehtojen mukaisesti, on annettava siitä ennakkoilmoitus.

| d) | Korkoon eivät sisälly






  1) | takuumaksut tai muut toimitusluottojen tai rahoitusluottojen vakuutus- tai takauskulut. Jos julkinen tuki annetaan suorina luottoina, suorana rahoituksena tai jälleenrahoituksena, takuumaksu voidaan lisätä koron nimellisarvoon tai periä erillisenä maksuna; kumpikin osatekijä on annettava osallistujille erikseen tiedoksi; |
| --- | --- | --- |

d)

Korkoon eivät sisälly

1)

takuumaksut tai muut toimitusluottojen tai rahoitusluottojen vakuutus- tai takauskulut. Jos julkinen tuki annetaan suorina luottoina, suorana rahoituksena tai jälleenrahoituksena, takuumaksu voidaan lisätä koron nimellisarvoon tai periä erillisenä maksuna; kumpikin osatekijä on annettava osallistujille erikseen tiedoksi;

| 2) | muut vientiluottoon liittyvät pankkien maksut tai palkkiot kuin vuosittaiset tai puolivuosittaiset pankkimaksut, joita maksetaan koko takaisinmaksuajan; ja |
| --- | --- |

2)

muut vientiluottoon liittyvät pankkien maksut tai palkkiot kuin vuosittaiset tai puolivuosittaiset pankkimaksut, joita maksetaan koko takaisinmaksuajan; ja

| 3) | tuojamaan määräysten mukaiset lähdeverot. |
| --- | --- |

3)

tuojamaan määräysten mukaiset lähdeverot.

26.   Vähimmäiskorot

Julkista rahoitustukea myöntävien sopimuspuolten on sovellettava vähimmäiskorkoja sekä järjestelyn 20 artiklassa määritettyä asianomaista markkinaviitekorkoa.

27.   Takuumaksut ja palkkiot

Sopimuspuolet eivät saa osittain tai kokonaan luopua takuumaksuista tai -palkkioista.

28.   Tuki

Sopimuspuolet eivät myönnä avustustukea muutoin kuin sitomattoman avun muodossa. Sopimuspuolet suhtautuvat kuitenkin myönteisesti kaikkiin pyyntöihin, jotka koskevat humanitaarisiin tarkoituksiin myönnettävää sidottua apua koskevaa yhteistä kantaa.

VI   LUKU

MENETTELYT

29.   Ennakkoilmoitukset, ehtojen sopeuttaminen ja tiedonvaihto

Kun kyse on julkisesti tuetusta kauppa- tai leasingvuokrasopimukseen liittyvästä kilpailusta, ilma-alukset, jotka kilpailevat toiseen luokkaan tai alakohtaisen sopimuksen muiden osien soveltamisalaan kuuluvien ilma-alusten kanssa, voivat hyötyä kyseisen sopimuksen yhteydessä samoista ehdoista kuin kyseiset toiset ilma-alukset. Järjestelyn mukaisia ennakkoilmoituksia, ehtojen sopeuttamista ja tiedonvaihtoa koskevia menettelyjä sovelletaan tähän alakohtaisen sopimuksen osaan. Lisäksi sopimuspuolet voivat pyytää neuvotteluja, jos niillä on syytä epäillä toisen osallistujan tarjoavan julkisesti tuettuja luottoja alakohtaisen sopimuksen vastaisilla ehdoilla. Neuvottelu järjestetään kymmenen päivän kuluessa, mutta muilta osin siinä noudatetaan järjestelyn 54 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä.

30.   Tarkastelu

Sopimuspuolet tarkastelevat tämän alakohtaisen sopimuksen menettelyjä ja määräyksiä säännöllisesti, jotta ne saataisiin vastaamaan paremmin markkinaolosuhteita. Jos markkinaolosuhteet tai tavanomaiset rahoituskäytännöt muuttuvat merkittävästi, sopimuksen tarkistamista voidaan pyytää milloin tahansa.

3   OSA

KÄYTETYT ILMA-ALUKSET, VARAMOOTTORIT, VARAOSAT, KUNNOSSAPITO- JA HUOLTOSOPIMUKSET

VII   LUKU

SOVELTAMISALA

31.   Muoto ja soveltamisala

Järjestelyä täydentävän alakohtaisen sopimuksen 3 osassa määritetään erityiset suuntaviivat, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat käytettyjen ilma-alusten sekä varamoottorien ja varaosien myyntiä ja leasingvuokraamista ja kunnossapito- ja huoltosopimuksia niin uusien kuin käytettyjen ilma-alusten yhteydessä. Sitä ei sovelleta ilmatyynyaluksiin eikä lentosimulaattoreihin, joihin sovelletaan järjestelyn ehtoja. Tämän alakohtaisen sopimuksen 1 ja 2 osan asianomaisia määräyksiä sovelletaan lukuun ottamatta seuraavia poikkeuksia.

32.   Käytetyt ilma-alukset

Sopimuspuolet eivät myönnä julkista tukea tässä alakohtaisessa sopimuksessa uusien ilma-alusten osalta määritettyjä ehtoja suotuisammilla luottoehdoilla. Seuraavia sääntöjä sovelletaan erityisesti käytettyihin ilma-aluksiin.

| a) | Ilma-aluksen ikä (vuotta) | Tavanomainen enimmäistakaisinmaksuaika |
| --- | --- | --- |
| | Suuret ilma-alukset | Luokka A | Luokka B | Luokka C |
| 1 | 10 | 8 | 6 | 5 |
| 2 | 9 | 7 | 6 | 5 |
| 3 | 8 | 6 | 5 | 4 |
| 4 | 7 | 6 | 5 | 4 |
| 5–10 | 6 | 6 | 5 | 4 |
| Yli 10 | 5 | 5 | 4 | 3 |

a)

Ilma-aluksen ikä (vuotta)

Tavanomainen enimmäistakaisinmaksuaika

Suuret ilma-alukset

Luokka A

Luokka B

Luokka C

1

10

8

6

5

2

9

7

6

5

3

8

6

5

4

4

7

6

5

4

5–10

6

6

5

4

Yli 10

5

5

4

3

Näitä ehtoja tarkistetaan, jos uusia ilma-aluksia koskevat enimmäistakaisinmaksuajat muuttuvat.

| b) | Osallistujat soveltavat tämän alakohtaisen sopimuksen 24 ja 25 artiklan määräyksiä. |
| --- | --- |

b)

Osallistujat soveltavat tämän alakohtaisen sopimuksen 24 ja 25 artiklan määräyksiä.

| c) | Julkista rahoitustukea myöntävien sopimuspuolten on sovellettava vähimmäiskorkoja sekä järjestelyn 20 artiklassa määritettyä asianomaista markkinaviitekorkoa. |
| --- | --- |

c)

Julkista rahoitustukea myöntävien sopimuspuolten on sovellettava vähimmäiskorkoja sekä järjestelyn 20 artiklassa määritettyä asianomaista markkinaviitekorkoa.

33.   Varamoottorit ja varaosat

| a) | Kun nämä varusteet sisältyvät alkuperäiseen ilma-alustilaukseen, niitä voidaan rahoittaa samoin ehdoin kuin ilma-aluksia. Sopimuspuolten on tällöin kuitenkin otettava huomioon myös kunkin ilma-alustyypin laivueen koko, mukaan luettuina hankittavat ilma-alukset, sitovasti tilatut ilma-alukset ja omistuksessa olevat ilma-alukset, seuraavasti:






  — | laivueen viiden ensimmäisen samaa tyyppiä olevan ilma-aluksen osalta 15 prosenttia ilma-aluksen hinnasta eli koneen rungon ja asennettujen moottorien hinnasta ja |
| --- | --- | --- |

a)

Kun nämä varusteet sisältyvät alkuperäiseen ilma-alustilaukseen, niitä voidaan rahoittaa samoin ehdoin kuin ilma-aluksia. Sopimuspuolten on tällöin kuitenkin otettava huomioon myös kunkin ilma-alustyypin laivueen koko, mukaan luettuina hankittavat ilma-alukset, sitovasti tilatut ilma-alukset ja omistuksessa olevat ilma-alukset, seuraavasti:

—

laivueen viiden ensimmäisen samaa tyyppiä olevan ilma-aluksen osalta 15 prosenttia ilma-aluksen hinnasta eli koneen rungon ja asennettujen moottorien hinnasta ja

| — | laivueen kuudennen ja sitä seuraavien kyseistä tyyppiä olevien ilma-alusten osalta 10 prosenttia ilma-aluksen hinnasta eli koneen rungon ja asennettujen moottorien hinnasta. |
| --- | --- |

—

laivueen kuudennen ja sitä seuraavien kyseistä tyyppiä olevien ilma-alusten osalta 10 prosenttia ilma-aluksen hinnasta eli koneen rungon ja asennettujen moottorien hinnasta.

| b) | Jos näitä varusteita ei tilata yhdessä ilma-aluksen kanssa, enimmäistakaisinmaksuaika on uusien varamoottorien osalta viisi vuotta ja muiden varaosien osalta kaksi vuotta. |
| --- | --- |

b)

Jos näitä varusteita ei tilata yhdessä ilma-aluksen kanssa, enimmäistakaisinmaksuaika on uusien varamoottorien osalta viisi vuotta ja muiden varaosien osalta kaksi vuotta.

| c) | Sen estämättä, mitä edellä olevassa b kohdassa määrätään, sopimuspuolet voivat suurten ilma-alusten uusien varamoottoreiden osalta ylittää viiden vuoden enimmäistakaisinmaksuajan enintään kolmella vuodella,






  — | jos kaupan sopimusarvo on enemmän kuin 20 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria |
| --- | --- | --- |

c)

Sen estämättä, mitä edellä olevassa b kohdassa määrätään, sopimuspuolet voivat suurten ilma-alusten uusien varamoottoreiden osalta ylittää viiden vuoden enimmäistakaisinmaksuajan enintään kolmella vuodella,

—

jos kaupan sopimusarvo on enemmän kuin 20 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria

| — | tai jos siihen liittyy vähintään neljä uutta varamoottoria. |
| --- | --- |

—

tai jos siihen liittyy vähintään neljä uutta varamoottoria.

Sopimusarvoa tarkastellaan kahden vuoden välein, jolloin sitä mukautetaan vastaavaan hintojen nousuun.

| d) | Sopimuspuolet varaavat itselleen oikeuden muuttaa käytäntöjään ja sopeuttaa niitä vastaamaan kilpailevien sopimuspuolten käytäntöjä, siltä osin kuin on kyse varamoottoreita ja varaosia koskevan pääoman lyhentämisen ensimmäisen maksusuorituksen ajankohdasta. |
| --- | --- |

d)

Sopimuspuolet varaavat itselleen oikeuden muuttaa käytäntöjään ja sopeuttaa niitä vastaamaan kilpailevien sopimuspuolten käytäntöjä, siltä osin kuin on kyse varamoottoreita ja varaosia koskevan pääoman lyhentämisen ensimmäisen maksusuorituksen ajankohdasta.

34.   Kunnossapito- ja huoltosopimukset

Sopimuspuolet voivat tarjota kunnossapito- ja huoltosopimusten yhteydessä julkista rahoitustukea, jonka takaisinmaksuaika on enintään kaksi vuotta.

VIII   LUKU

MENETTELYT

35.   Ennakkoilmoitukset, ehtojen sopeuttaminen ja tiedonvaihto

Järjestelyn mukaisia ennakkoilmoituksia, ehtojen sopeuttamista ja tiedonvaihtoa koskevia menettelyjä sovelletaan tähän alakohtaisen sopimuksen osaan. Lisäksi sopimuspuolet voivat pyytää neuvotteluja, jos niillä on syytä epäillä toisen osallistujan tarjoavan julkisesti tuettuja luottoja alakohtaisen sopimuksen vastaisilla ehdoilla. Neuvottelu järjestetään kymmenen päivän kuluessa, mutta muilta osin siinä noudatetaan järjestelyn 54 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä.

36.   Tarkastelu

Sopimuspuolet tarkastelevat tämän alakohtaisen sopimuksen menettelyjä ja määräyksiä säännöllisesti, jotta ne saataisiin vastaamaan paremmin markkinaolosuhteita. Jos markkinaolosuhteet tai tavanomaiset rahoituskäytännöt muuttuvat merkittävästi, sopimuksen tarkistamista voidaan pyytää milloin tahansa.

Lisäys I

VIITTEELLINEN LUETTELO

Kaikki mahdolliset tulevaisuudessa rakennettavat samanlaiset ilma-alukset kuuluvat tämän alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaan, ja ne lisätään asianomaiseen luetteloon aikanaan. Nämä luettelot eivät ole täydellisiä, ja niissä annetaan ainoastaan esimerkkejä ilma-alustyypeistä, jotka on sisällytettävä epäselvissä tapauksissa tiettyihin luokkiin.

SUURET SIVIILI-ILMA-ALUKSET

| Valmistaja | Kuvaus |
| --- | --- |
| Airbus | A 300 |
| Airbus | A 310 |
| Airbus | A 318 |
| Airbus | A 319 |
| Airbus | A 320 |
| Airbus | A 321 |
| Airbus | A 330 |
| Airbus | A 340 |
| Boeing | B 737 |
| Boeing | B 747 |
| Boeing | B 757 |
| Boeing | B 767 |
| Boeing | B 777 |
| Boeing | B 707, 727 |
| British Aerospace | RJ70 |
| British Aerospace | RJ85 |
| British Aerospace | RJ100 |
| British Aerospace | RJ115 |
| British Aerospace | BAe146 |
| Fairchild Dornier | 728 Jet |
| Fairchild Dornier | 928 Jet |
| Fokker | F 70 |
| Fokker | F 100 |
| Lockheed | L-100 |
| McDonnell Douglas | MD-80-sarja |
| McDonnell Douglas | MD-90-sarja |
| McDonnell Douglas | MD-11 |
| McDonnell Douglas | DC-10 |
| McDonnell Douglas | DC-9 |
| Lockheed | L-1011 |
| Ramaero | 1.11-495 |

Valmistaja

Kuvaus

Airbus

A 300

Airbus

A 310

Airbus

A 318

Airbus

A 319

Airbus

A 320

Airbus

A 321

Airbus

A 330

Airbus

A 340

Boeing

B 737

Boeing

B 747

Boeing

B 757

Boeing

B 767

Boeing

B 777

Boeing

B 707, 727

British Aerospace

RJ70

British Aerospace

RJ85

British Aerospace

RJ100

British Aerospace

RJ115

British Aerospace

BAe146

Fairchild Dornier

728 Jet

Fairchild Dornier

928 Jet

Fokker

F 70

Fokker

F 100

Lockheed

L-100

McDonnell Douglas

MD-80-sarja

McDonnell Douglas

MD-90-sarja

McDonnell Douglas

MD-11

McDonnell Douglas

DC-10

McDonnell Douglas

DC-9

Lockheed

L-1011

Ramaero

1.11-495

LUOKKAAN A KUULUVAT ILMA-ALUKSET

Turbiinikäyttöiset ilma-alukset, mukaan luettuina helikopterit (esimerkiksi turbo-jet-, turbo-prop- ja turbo-fan-ilma-alukset), joissa on yleensä 30–70 istumapaikkaa. Jos kehitetään sellaista isoa turbiinikäyttöistä ilma-alusta, jossa on enemmän kuin 70 istumapaikkaa, neuvottelut aloitetaan pyynnöstä välittömästi, jotta päästään sopimukseen tällaisen ilma-aluksen luokittelusta tähän luokkaan tai tämän sopimuksen 1 osaan kilpailutilanne huomioon ottaen.

| Valmistaja | Kuvaus |
| --- | --- |
| Aeritalia | G 222 |
| Aeritalia/Aerospatiale | ATR 42 |
| Aeritalia/Aerospatiale | ATR 72 |
| Aerospatiale/MBB | C160 Transall |
| De Havilland | Dash 8 |
| De Havilland | Dash 8-100 |
| De Havilland | Dash 8-200 |
| De Havilland | Dash 8-300 |
| Boeing Vertol | 234 Chinook |
| Broman (U.S.) | BR 2000 |
| British Aerospace | BAe ATP |
| British Aerospace | BAe 748 |
| British Aerospace | BAe Jetstream 41 |
| British Aerospace | BAe Jetstream 61 |
| Canadair | CL 215T |
| Canadair | CL 415 |
| Canadair | RJ |
| Casa | CN235 |
| Dornier | DO 328 |
| EH Industries | EH-101 |
| Embraer | EMB 120 Brasilia |
| Embraer | EMB 145 |
| Fairchild Dornier | 528 Jet |
| Fairchild Dornier | 328 Jet |
| Fokker | F 50 |
| Fokker | F 27 |
| Fokker | F 28 |
| Gulfstream America | Gulfstream I-4 |
| LET | 610 |
| Saab | SF 340 |
| Saab | 2000 |
| Short | SD 3-30 |
| Short | SD 3-60 |
| Short | Sherpa |

Valmistaja

Kuvaus

Aeritalia

G 222

Aeritalia/Aerospatiale

ATR 42

Aeritalia/Aerospatiale

ATR 72

Aerospatiale/MBB

C160 Transall

De Havilland

Dash 8

De Havilland

Dash 8-100

De Havilland

Dash 8-200

De Havilland

Dash 8-300

Boeing Vertol

234 Chinook

Broman (U.S.)

BR 2000

British Aerospace

BAe ATP

British Aerospace

BAe 748

British Aerospace

BAe Jetstream 41

British Aerospace

BAe Jetstream 61

Canadair

CL 215T

Canadair

CL 415

Canadair

RJ

Casa

CN235

Dornier

DO 328

EH Industries

EH-101

Embraer

EMB 120 Brasilia

Embraer

EMB 145

Fairchild Dornier

528 Jet

Fairchild Dornier

328 Jet

Fokker

F 50

Fokker

F 27

Fokker

F 28

Gulfstream America

Gulfstream I-4

LET

610

Saab

SF 340

Saab

2000

Short

SD 3-30

Short

SD 3-60

Short

Sherpa

LUOKKAAN B KUULUVAT ILMA-ALUKSET

Muut turbiinikäyttöiset ilma-alukset, mukaan luettuina helikopterit

| Valmistaja | Kuvaus |
| --- | --- |
| Aerospatiale | AS 332 |
| Agusta | A 109, A 119 |
| Beech | 1900 |
| Beech | Super King Air 300 |
| Beech | Starship 1 |
| Bell Helicopter | 206B |
| Bell Helicopter | 206L |
| Bell Helicopter | 212 |
| Bell Helicopter | 230 |
| Bell Helicopter | 412 |
| Bell Helicopter | 430 |
| Bell Helicopter | 214 |
| Bombardier / Canadair | Global Express |
| British Aerospace | BAe Jetstream 31 |
| British Aerospace | BAe 125 |
| British Aerospace | BAe 1000 |
| British Aerospace | BAe Jetstream Super 31 |
| Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co. | Hawker 1000 |
| Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co. | Hawker 800 |
| Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co. | King Air 350 |
| Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co. | Beechjet 400 -sarja |
| Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co. | Starship 2000A |
| Bell | B 407 |
| Canadair | Challenger 601-3A |
| Canadair | Challenger 601-3R |
| Canadair | Challenger 604 |
| Casa | C 212-200 |
| Casa | C 212-300 |
| Cessna | Citation |
| Cessna | 441 Conquest III- ja Caravan 208 -sarjat |
| Claudius Dornier | CD2 |
| Dassault Breguet | Falcon |
| Dornier | DO 228-200 |
| Embraer | EMB 110 P2 |
| Embraer/FAMA | CBA 123 |
| Eurocopter | AS 350, AS 355, EC 120, AS 365, EC 135 |
| Eurocopter | B0105LS |
| Fairchild | Merlin/300 |
| Fairchild | Metro 25 |
| Fairchild | Metro III V |
| Fairchild | Metro III |
| Fairchild | Metro III A |
| Fairchild | Merlin IVC-41 |
| Gulfstream America | Gulfstream II, III, IV ja V |
| IAI | Astra SP ja SPX |
| IAI | Arava 101 B |
| Learjet | Sarjat 31A, 35A, 45 ja 60 |
| MBB | BK 117 C |
| MBB | BO 105 CBS |
| McDonnell Helicopter System | MD 902, MD 520, MD 600 |
| Mitsubishi | Mu2 Marquise |
| Piaggio | P 180 |
| Pilatus Britten-Norman | BN2T Islander |
| Piper | 400 LS |
| Piper | T 1040 |
| Piper | PA-42-100 (Cheyenne 400) |
| Piper | PA-42-720 (Cheyenne III A) |
| Piper | Cheyenne II |
| Reims | Cessna-Caravan II |
| SIAI-Marchetti | SF 600 Canguro |
| Short | Tucano |
| Westland | W30 |

Valmistaja

Kuvaus

Aerospatiale

AS 332

Agusta

A 109, A 119

Beech

1900

Beech

Super King Air 300

Beech

Starship 1

Bell Helicopter

206B

Bell Helicopter

206L

Bell Helicopter

212

Bell Helicopter

230

Bell Helicopter

412

Bell Helicopter

430

Bell Helicopter

214

Bombardier / Canadair

Global Express

British Aerospace

BAe Jetstream 31

British Aerospace

BAe 125

British Aerospace

BAe 1000

British Aerospace

BAe Jetstream Super 31

Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co.

Hawker 1000

Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co.

Hawker 800

Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co.

King Air 350

Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co.

Beechjet 400 -sarja

Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co.

Starship 2000A

Bell

B 407

Canadair

Challenger 601-3A

Canadair

Challenger 601-3R

Canadair

Challenger 604

Casa

C 212-200

Casa

C 212-300

Cessna

Citation

Cessna

441 Conquest III- ja Caravan 208 -sarjat

Claudius Dornier

CD2

Dassault Breguet

Falcon

Dornier

DO 228-200

Embraer

EMB 110 P2

Embraer/FAMA

CBA 123

Eurocopter

AS 350, AS 355, EC 120, AS 365, EC 135

Eurocopter

B0105LS

Fairchild

Merlin/300

Fairchild

Metro 25

Fairchild

Metro III V

Fairchild

Metro III

Fairchild

Metro III A

Fairchild

Merlin IVC-41

Gulfstream America

Gulfstream II, III, IV ja V

IAI

Astra SP ja SPX

IAI

Arava 101 B

Learjet

Sarjat 31A, 35A, 45 ja 60

MBB

BK 117 C

MBB

BO 105 CBS

McDonnell Helicopter System

MD 902, MD 520, MD 600

Mitsubishi

Mu2 Marquise

Piaggio

P 180

Pilatus Britten-Norman

BN2T Islander

Piper

400 LS

Piper

T 1040

Piper

PA-42-100 (Cheyenne 400)

Piper

PA-42-720 (Cheyenne III A)

Piper

Cheyenne II

Reims

Cessna-Caravan II

SIAI-Marchetti

SF 600 Canguro

Short

Tucano

Westland

W30

LIITE IV

UUSIUTUVIA ENERGIANLÄHTEITÄ JA VESIHANKKEITA KOSKEVA ALAKOHTAINEN SOPIMUS – VOIMASSA KOKEILUJAKSON 30. KESÄKUUTA 2007 SAAKKA

I   LUKU

YLEISET MÄÄRÄYKSET

1.   Soveltamisala

Tässä järjestelyä täydentävässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan rahoitusehdot, joita voidaan soveltaa uusiutuviin energianlähteisiin liittyviä hankkeita ja vesihankkeita koskeviin sopimuksiin liittyviin vientiluottoihin. Ehtojen piiriin kuuluvat alat luetellaan lisäyksessä 1.

II   LUKU

VIENTILUOTTOJA KOSKEVAT RAHOITUSEHDOT

2.   Enimmäistakaisinmaksuajat

Enimmäistakaisinmaksuaika on järjestelyn 11 artiklan mukaisesta maan luokituksesta riippumatta 15 vuotta.

3.   Pääoman takaisinmaksu ja koron maksaminen

| a) | Vientiluoton pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä. |
| --- | --- |

a)

Vientiluoton pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä.

| b) | Pääomaa on lyhennettävä ja korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

b)

Pääomaa on lyhennettävä ja korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| c) | Leasingtoimiin myönnettävien vientiluottojen osalta voidaan samansuuruiset pääomalyhennykset ja koronmaksut yhdistää toisiinsa sen sijaan, että käytettäisiin a kohdan mukaisia samansuuruisia pääomanlyhennyseriä. |
| --- | --- |

c)

Leasingtoimiin myönnettävien vientiluottojen osalta voidaan samansuuruiset pääomalyhennykset ja koronmaksut yhdistää toisiinsa sen sijaan, että käytettäisiin a kohdan mukaisia samansuuruisia pääomanlyhennyseriä.

4.   Julkisen rahoitustuen kiinteät vähimmäiskorot

Sopimuspuoli, joka myöntää julkista rahoitustukea suorana rahoituksena, jälleenrahoituksena tai korkotukena, soveltaa seuraavia vähimmäiskorkoja:

| a) | Sopimuspuoli soveltaa enintään 12 vuoden takaisinmaksuaikoihin asianmukaista markkinaviitekorkoa, joka on määritelty järjestelyn 20 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Sopimuspuoli soveltaa enintään 12 vuoden takaisinmaksuaikoihin asianmukaista markkinaviitekorkoa, joka on määritelty järjestelyn 20 artiklan mukaisesti.

| b) | Yli 12 vuoden ja enintään 14 vuoden takaisinmaksuaikaan sovelletaan 20 peruspisteen korotusta markkinaviitekorkoihin kaikkien valuuttojen osalta. |
| --- | --- |

b)

Yli 12 vuoden ja enintään 14 vuoden takaisinmaksuaikaan sovelletaan 20 peruspisteen korotusta markkinaviitekorkoihin kaikkien valuuttojen osalta.

| c) | Yli 14 vuoden takaisinmaksuaikaan sovelletaan kaikkien valuuttojen osalta asianomaista erityismarkkinaviitekorkoa tämän alakohtaisen sopimuksen 5 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Yli 14 vuoden takaisinmaksuaikaan sovelletaan kaikkien valuuttojen osalta asianomaista erityismarkkinaviitekorkoa tämän alakohtaisen sopimuksen 5 artiklan mukaisesti.

5.   Erityismarkkinaviitekorkojen määrittäminen

Erityismarkkinaviitekorko vastaa kyseisen valuutan markkinaviitekorkoa, johon lisätään 75 peruspisteen suuruinen kiinteä marginaali, lukuun ottamatta Japanin jeniä, jonka marginaali on 40 peruspistettä. Jos valuutalla on useampi kuin yksi markkinaviitekorko järjestelyn 20 artiklan a kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti, erityismarkkinaviitekoron määrittämisessä käytetään pitkäaikaisinta markkinaviitekorkoa.

III   LUKU

MENETTELYT

6.   Ennakkoilmoitus ilman keskusteluja

Ennen kuin sopimuspuoli tekee tämän alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan sitoumuksen, sen on ilmoitettava siitä kaikille muille sopimuspuolille vähintään 10 vuorokautta etukäteen järjestelyn liitteen V mukaisesti.

IV   LUKU

TARKASTELU

7.   Kokeilujakso ja seuranta

| a) | Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistettuja rahoitusehtoja sovelletaan kahden vuoden mittaisen kokeilujakson ajan eli heinäkuun 1 päivästä 2005 kesäkuun 30 päivään 2007. Kaksivuotisen kokeilujakson aikana sopimuspuolet arvioivat tämän alakohtaisen sopimuksen toimivuutta ottaakseen huomioon saadut kokemukset. |
| --- | --- |

a)

Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistettuja rahoitusehtoja sovelletaan kahden vuoden mittaisen kokeilujakson ajan eli heinäkuun 1 päivästä 2005 kesäkuun 30 päivään 2007. Kaksivuotisen kokeilujakson aikana sopimuspuolet arvioivat tämän alakohtaisen sopimuksen toimivuutta ottaakseen huomioon saadut kokemukset.

| b) | Näiden rahoitusehtojen soveltaminen lopetetaan kokeilujakson päätyttyä, jolleivät sopimuspuolet sovi






  — | joko kokeilujakson jatkamisesta tarvittavin parannuksin tai muutoksin tai |
| --- | --- | --- |

b)

Näiden rahoitusehtojen soveltaminen lopetetaan kokeilujakson päätyttyä, jolleivät sopimuspuolet sovi

—

joko kokeilujakson jatkamisesta tarvittavin parannuksin tai muutoksin tai

| — | rahoitusehtojen sisällyttämisestä pysyvästi osaksi järjestelyä toteuttamalla tarvittavat parannukset tai muutokset. |
| --- | --- |

—

rahoitusehtojen sisällyttämisestä pysyvästi osaksi järjestelyä toteuttamalla tarvittavat parannukset tai muutokset.

| c) | Sihteeristö raportoi näiden rahoitusehtojen täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

c)

Sihteeristö raportoi näiden rahoitusehtojen täytäntöönpanosta.

Lisäys 1

EHTOJEN PIIRIIN KUULUVAT ALAT

Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistettuja rahoitusehtoja voidaan soveltaa heinäkuun 1 päivästä 2005 seuraavassa lueteltaviin uusiutuviin energianlähteisiin tai vesialaan liittyvillä osa-alueilla, kunhan toimien vaikutuksia käsitellään yhteisestä lähestymistavasta ympäristöön ja valtion tukemiin vientiluottoihin vuonna 2003 annetun OECD:n suosituksen (1) mukaisesti (suositus sellaisena kuin se on OECD:n vientiluottoja ja luottotakuita käsittelevän työryhmän (ECG) ja OECD:n neuvoston muuttamana):

| a) | tuulivoima |
| --- | --- |

a)

tuulivoima

| b) | maalämpö |
| --- | --- |

b)

maalämpö

| c) | vuorovesivoima |
| --- | --- |

c)

vuorovesivoima

| d) | aaltoenergia |
| --- | --- |

d)

aaltoenergia

| e) | aurinkosähkö |
| --- | --- |

e)

aurinkosähkö

| f) | aurinkolämpö |
| --- | --- |

f)

aurinkolämpö

| g) | meren lämpöenergia |
| --- | --- |

g)

meren lämpöenergia

| h) | bioenergia: kaikki uusiutuva biomassa, kaatopaikkakaasu, jätevedenkäsittelylaitosten kaasu tai biokaasu. ’Biomassalla’ tarkoitetaan maataloudesta (kasvi- ja eläinaineet mukaan luettuina), metsätaloudesta ja niihin liittyvästä teollisuudesta peräisin olevien tuotteiden, jätteiden ja jätetuotteiden biohajoavaa osaa sekä teollisuus- ja yhdyskuntajätteiden biohajoavaa osaa. |
| --- | --- |

h)

bioenergia: kaikki uusiutuva biomassa, kaatopaikkakaasu, jätevedenkäsittelylaitosten kaasu tai biokaasu. ’Biomassalla’ tarkoitetaan maataloudesta (kasvi- ja eläinaineet mukaan luettuina), metsätaloudesta ja niihin liittyvästä teollisuudesta peräisin olevien tuotteiden, jätteiden ja jätetuotteiden biohajoavaa osaa sekä teollisuus- ja yhdyskuntajätteiden biohajoavaa osaa.

| i) | käyttövedenjakeluun ja jätevedenkäsittelyyn liittyvät hankkeet:






  — | kotitalouksille toimitettavan juomaveden jakeluinfrastruktuuri, ts. veden puhdistaminen juomavedeksi sekä jakeluverkosto (myös vuotojen valvonta), |
| --- | --- | --- |

i)

käyttövedenjakeluun ja jätevedenkäsittelyyn liittyvät hankkeet:

—

kotitalouksille toimitettavan juomaveden jakeluinfrastruktuuri, ts. veden puhdistaminen juomavedeksi sekä jakeluverkosto (myös vuotojen valvonta),

| — | jäteveden keruu ja käsittelylaitokset, ts. kotitalouksien ja teollisuuden jäteveden keruu ja käsittely mukaan luettuina prosessit, jotka on tarkoitettu veden uudelleen käyttämiseen tai kierrättämiseen, sekä tällaiseen toimintaan suoraan liittyvä lietteenkäsittely. |
| --- | --- |

—

jäteveden keruu ja käsittelylaitokset, ts. kotitalouksien ja teollisuuden jäteveden keruu ja käsittely mukaan luettuina prosessit, jotka on tarkoitettu veden uudelleen käyttämiseen tai kierrättämiseen, sekä tällaiseen toimintaan suoraan liittyvä lietteenkäsittely.

| j) | vesivoima. |
| --- | --- |

j)

vesivoima.

---

(1)  OECD:n suositusta sovelletaan myös hankkeisiin, joihin ei voida soveltaa tässä vahvistettuja rahoitusehtoja.

LIITE V

ILMOITUKSISSA ANNETTAVAT TIEDOT

Kaikissa järjestelyn (liitteineen) mukaisesti tehtävissä ilmoituksissa on annettava jäljempänä I jaksossa luetellut tiedot. Lisäksi on ilmoituksen tyypin mukaan annettava II jaksossa tarkoitetut tiedot.

I   KAIKISSA ILMOITUKSISSA ANNETTAVAT TIEDOT

a)   Perustiedot

| 1. | Ilmoituksen tekevä maa |
| --- | --- |

1.

Ilmoituksen tekevä maa

| 2. | Ilmoituksen päivämäärä |
| --- | --- |

2.

Ilmoituksen päivämäärä

| 3. | Ilmoituksen tekevä viranomainen tai virasto |
| --- | --- |

3.

Ilmoituksen tekevä viranomainen tai virasto

| 4. | Viitenumero |
| --- | --- |

4.

Viitenumero

| 5. | Alkuperäinen ilmoitus tai edellisen ilmoituksen tarkistus (tarkistuksen numero mainittava) |
| --- | --- |

5.

Alkuperäinen ilmoitus tai edellisen ilmoituksen tarkistus (tarkistuksen numero mainittava)

| 6. | Erän numero (tarvittaessa) |
| --- | --- |

6.

Erän numero (tarvittaessa)

| 7. | Luoton viitenumero (tarvittaessa) |
| --- | --- |

7.

Luoton viitenumero (tarvittaessa)

| 8. | Järjestelyn artiklat, joihin ilmoitus perustuu |
| --- | --- |

8.

Järjestelyn artiklat, joihin ilmoitus perustuu

| 9. | Sopeutettavan ilmoituksen viitenumero (tarvittaessa) |
| --- | --- |

9.

Sopeutettavan ilmoituksen viitenumero (tarvittaessa)

| 10. | Sopeutettavan tuen viitenumero (tarvittaessa) |
| --- | --- |

10.

Sopeutettavan tuen viitenumero (tarvittaessa)

b)   Ostajan, luotonsaajan ja takaajan tiedot

| 11. | Ostaja- tai luotonsaajamaa |
| --- | --- |

11.

Ostaja- tai luotonsaajamaa

| 12. | Ostajan tai luotonsaajan nimi |
| --- | --- |

12.

Ostajan tai luotonsaajan nimi

| 13. | Ostajan tai luotonsaajan sijaintipaikka |
| --- | --- |

13.

Ostajan tai luotonsaajan sijaintipaikka

| 14. | Ostajan tai luotonsaajan asema |
| --- | --- |

14.

Ostajan tai luotonsaajan asema

| 15. | Takaajamaa (tarvittaessa) |
| --- | --- |

15.

Takaajamaa (tarvittaessa)

| 16. | Takaajan nimi (tarvittaessa) |
| --- | --- |

16.

Takaajan nimi (tarvittaessa)

| 17. | Takaajan sijaintipaikka (tarvittaessa) |
| --- | --- |

17.

Takaajan sijaintipaikka (tarvittaessa)

| 18. | Takaajan asema (tarvittaessa) |
| --- | --- |

18.

Takaajan asema (tarvittaessa)

c)   Tiedot vietävistä tavaroista ja/tai palveluista sekä hankkeesta

| 19. | Vietävien tavaroiden ja/tai palvelujen kuvaus |
| --- | --- |

19.

Vietävien tavaroiden ja/tai palvelujen kuvaus

| 20. | Hankkeen kuvaus (tarvittaessa) |
| --- | --- |

20.

Hankkeen kuvaus (tarvittaessa)

| 21. | Hankkeen sijaintipaikka (tarvittaessa) |
| --- | --- |

21.

Hankkeen sijaintipaikka (tarvittaessa)

| 22. | Tarjousten määräpäivä (tarvittaessa) |
| --- | --- |

22.

Tarjousten määräpäivä (tarvittaessa)

| 23. | Luoton päättymispäivä (tarvittaessa) |
| --- | --- |

23.

Luoton päättymispäivä (tarvittaessa)

| 24. | Tuettavien sopimusten arvo joko todellisena arvona (kaikki luottojärjestelyt ja hankerahoitustoimet tai yksittäiset toimet vapaaehtoiselta pohjalta) tai seuraavan miljoonina erityisnosto-oikeuksina esitetyn asteikon mukaisesti.







  Luokka | Alaraja | Yläraja |
| --- | --- | --- | --- |
| I | 0 | 1 |
| II | 1 | 2 |
| III | 2 | 3 |
| IV | 3 | 5 |
| V | 5 | 7 |
| VI | 7 | 10 |
| VII | 10 | 20 |
| VIII | 20 | 40 |
| IX | 40 | 80 |
| X | 80 | 120 |
| XI | 120 | 160 |
| XII | 160 | 200 |
| XIII | 200 | 240 |
| XIV | 240 | 280 |
| XV | 280 | (1) |

24.

Tuettavien sopimusten arvo joko todellisena arvona (kaikki luottojärjestelyt ja hankerahoitustoimet tai yksittäiset toimet vapaaehtoiselta pohjalta) tai seuraavan miljoonina erityisnosto-oikeuksina esitetyn asteikon mukaisesti.

Luokka

Alaraja

Yläraja

I

0

1

II

1

2

III

2

3

IV

3

5

V

5

7

VI

7

10

VII

10

20

VIII

20

40

IX

40

80

X

80

120

XI

120

160

XII

160

200

XIII

200

240

XIV

240

280

XV

280

(1)

| 25. | Sopimusten valuutta |
| --- | --- |

25.

Sopimusten valuutta

d)   Julkisen vientiluottotuen rahoitusehdot

| 26. | Luoton arvo: ilmoitusten, jotka koskevat luottojärjestelyjä ja hankerahoitustoimia tai vapaaehtoispohjalta yksittäisiä toimia, todellinen tai erityisnosto-oikeustaulukon mukainen arvo |
| --- | --- |

26.

Luoton arvo: ilmoitusten, jotka koskevat luottojärjestelyjä ja hankerahoitustoimia tai vapaaehtoispohjalta yksittäisiä toimia, todellinen tai erityisnosto-oikeustaulukon mukainen arvo

| 27. | Luoton valuutta |
| --- | --- |

27.

Luoton valuutta

| 28. | Ennakkomaksu (prosentteina tuettujen sopimusten kokonaisarvosta) |
| --- | --- |

28.

Ennakkomaksu (prosentteina tuettujen sopimusten kokonaisarvosta)

| 29. | Paikalliskustannukset (prosentteina tuettujen sopimusten kokonaisarvosta) |
| --- | --- |

29.

Paikalliskustannukset (prosentteina tuettujen sopimusten kokonaisarvosta)

| 30. | Luoton alkamisajankohta ja viittaus sovellettavaan 10 artiklan alakohtaan |
| --- | --- |

30.

Luoton alkamisajankohta ja viittaus sovellettavaan 10 artiklan alakohtaan

| 31. | Takaisinmaksuajan pituus |
| --- | --- |

31.

Takaisinmaksuajan pituus

| 32. | Korkokanta |
| --- | --- |

32.

Korkokanta

| 33. | Korko tai marginaali |
| --- | --- |

33.

Korko tai marginaali

II.   LISÄTIETOJA TOIMITETTAVAKSI TAPAUKSEN MUKAAN, KUN KYSE ON ERITYISIIN MÄÄRÄYKSIIN LIITTYVISTÄ ILMOITUKSISTA

a)   Järjestelyn 14 artiklan d kohdan 5 alakohta

| 1. | Takaisinmaksuprofiili |
| --- | --- |

1.

Takaisinmaksuprofiili

| 2. | Takaisinmaksuerien maksuväli |
| --- | --- |

2.

Takaisinmaksuerien maksuväli

| 3. | Aika luoton alkamisajankohdasta pääoman ensimmäiseen takaisinmaksuerään |
| --- | --- |

3.

Aika luoton alkamisajankohdasta pääoman ensimmäiseen takaisinmaksuerään

| 4. | Ennen luoton alkamisajankohtaa pääomitetun koron määrä |
| --- | --- |

4.

Ennen luoton alkamisajankohtaa pääomitetun koron määrä

| 5. | Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika |
| --- | --- |

5.

Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika

| 6. | Selvitys syystä, jonka vuoksi tukea ei myönnetä 14 artiklan a–c alakohdan mukaisesti |
| --- | --- |

6.

Selvitys syystä, jonka vuoksi tukea ei myönnetä 14 artiklan a–c alakohdan mukaisesti

b)   Järjestelyn 24 ja 28 artikla

| 1. | Ostaja- tai luotonsaajamaan taikka monenvälisen tai alueellisen instituution maariskiluokitus |
| --- | --- |

1.

Ostaja- tai luotonsaajamaan taikka monenvälisen tai alueellisen instituution maariskiluokitus

| 2. | Nostoajan pituus |
| --- | --- |

2.

Nostoajan pituus

| 3. | Maariskin takuukate (prosentteina) |
| --- | --- |

3.

Maariskin takuukate (prosentteina)

| 4. | Katteen laatu (vakiotason alittava, vakiotason mukainen, vakiotason ylittävä) |
| --- | --- |

4.

Katteen laatu (vakiotason alittava, vakiotason mukainen, vakiotason ylittävä)

| 5. | Ostaja- tai luotonsaajamaan maariskiluokitukseen perustuva vähimmäistakuumaksu (MPR) ilman kolmannen maan takuuta, monenvälisen tai alueellisen instituution osallistumista ja/tai riskin lieventämistä tai poissulkemista |
| --- | --- |

5.

Ostaja- tai luotonsaajamaan maariskiluokitukseen perustuva vähimmäistakuumaksu (MPR) ilman kolmannen maan takuuta, monenvälisen tai alueellisen instituution osallistumista ja/tai riskin lieventämistä tai poissulkemista

| 6. | Sovellettavat vähimmäistakuumaksut |
| --- | --- |

6.

Sovellettavat vähimmäistakuumaksut

| 7. | Tosiasiallinen veloitettu takuumaksu (ilmaistuna MPR-muodossa prosentteina pääomasta) |
| --- | --- |

7.

Tosiasiallinen veloitettu takuumaksu (ilmaistuna MPR-muodossa prosentteina pääomasta)

c)   Järjestelyn 24 artiklan e kohdan ensimmäinen luetelmakohta

| 1. | Takaajan maan maariskiluokitus |
| --- | --- |

1.

Takaajan maan maariskiluokitus

| 2. | Vahvistus siitä, että takuu kattaa kaikki viisi 25 artiklan a kohdassa lueteltua maariskiluokkaa luoton koko keston ajan |
| --- | --- |

2.

Vahvistus siitä, että takuu kattaa kaikki viisi 25 artiklan a kohdassa lueteltua maariskiluokkaa luoton koko keston ajan

| 3. | Tieto siitä, kattaako takuu koko riskinalaisen määrän (pääoman ja koron) |
| --- | --- |

3.

Tieto siitä, kattaako takuu koko riskinalaisen määrän (pääoman ja koron)

| 4. | Vahvistus siitä, että takaaja on luottokelpoinen taatun velan määrään nähden |
| --- | --- |

4.

Vahvistus siitä, että takaaja on luottokelpoinen taatun velan määrään nähden

| 5. | Vahvistus siitä, että takuu on oikeudellisesti pätevä ja täytäntöönpanokelpoinen kolmannen maan lainkäyttöalueella |
| --- | --- |

5.

Vahvistus siitä, että takuu on oikeudellisesti pätevä ja täytäntöönpanokelpoinen kolmannen maan lainkäyttöalueella

| 6. | Tieto siitä, onko takaajan ja ostajan/luotonsaajan välillä taloudellista suhdetta |
| --- | --- |

6.

Tieto siitä, onko takaajan ja ostajan/luotonsaajan välillä taloudellista suhdetta

| 7. | Mikäli takaaja ja ostaja/luotonsaaja ovat keskenään taloudellisessa suhteessa:






  — | suhteen laatu (esim. emo-tytär, tytär-emo, yhteisomistus) |
| --- | --- | --- |

7.

Mikäli takaaja ja ostaja/luotonsaaja ovat keskenään taloudellisessa suhteessa:

—

suhteen laatu (esim. emo-tytär, tytär-emo, yhteisomistus)

| — | vahvistus siitä, että takaaja on oikeudellisesti ja taloudellisesti riippumaton ja kykenee täyttämään ostajan/luotonsaajan maksuvelvoitteen |
| --- | --- |

—

vahvistus siitä, että takaaja on oikeudellisesti ja taloudellisesti riippumaton ja kykenee täyttämään ostajan/luotonsaajan maksuvelvoitteen

| — | vahvistus siitä, että ostajan/luotonsaajan maan tapahtumat, määräykset tai valtion puuttuminen eivät vaikuta takaajaan |
| --- | --- |

—

vahvistus siitä, että ostajan/luotonsaajan maan tapahtumat, määräykset tai valtion puuttuminen eivät vaikuta takaajaan

d)   Järjestelyn 28 artikla

| 1. | Käytetyt riskinlieventämis-/poissulkemismenetelmät |
| --- | --- |

1.

Käytetyt riskinlieventämis-/poissulkemismenetelmät

| 2. | Sovellettu MEF-tekijä |
| --- | --- |

2.

Sovellettu MEF-tekijä

| 3. | Tarkka selvitys yksittäisten toimien yhteydessä ulkoistetuista tai poistetuista taikka rajoitetuista tai poissuljetuista maakohtaisista luottoriskeistä sekä selvitys siitä, miksi tämä ulkoistaminen tai poistaminen taikka rajoittaminen tai poissulkeminen oikeuttaa käytetyn MEF-tekijän soveltamiseen. |
| --- | --- |

3.

Tarkka selvitys yksittäisten toimien yhteydessä ulkoistetuista tai poistetuista taikka rajoitetuista tai poissuljetuista maakohtaisista luottoriskeistä sekä selvitys siitä, miksi tämä ulkoistaminen tai poistaminen taikka rajoittaminen tai poissulkeminen oikeuttaa käytetyn MEF-tekijän soveltamiseen.

e)   Järjestelyn 46 ja 47 artikla

| 1. | Sidotun avun muoto (kehitysluotto, sekaluotto tai yhdistelmärahoitus) |
| --- | --- |

1.

Sidotun avun muoto (kehitysluotto, sekaluotto tai yhdistelmärahoitus)

| 2. | Sidotun ja osittain sitomattoman kehitysapurahoituksen kokonaislahja-aste laskettuna 37 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |

2.

Sidotun ja osittain sitomattoman kehitysapurahoituksen kokonaislahja-aste laskettuna 37 artiklan mukaisesti

| 3. | Lahja-asteen laskemisessa käytetty diskonttokorko |
| --- | --- |

3.

Lahja-asteen laskemisessa käytetty diskonttokorko

| 4. | Suhtautuminen käteismaksuihin lahja-astetta laskettaessa |
| --- | --- |

4.

Suhtautuminen käteismaksuihin lahja-astetta laskettaessa

| 5. | Puiteluottojen käytön rajoitukset |
| --- | --- |

5.

Puiteluottojen käytön rajoitukset

f)   Liite II, 11 artikla

| 1. | Takaisinmaksuprofiili |
| --- | --- |

1.

Takaisinmaksuprofiili

| 2. | Takaisinmaksuerien maksuväli |
| --- | --- |

2.

Takaisinmaksuerien maksuväli

| 3. | Aika luoton alkamisajankohdasta pääoman ensimmäiseen takaisinmaksuerään |
| --- | --- |

3.

Aika luoton alkamisajankohdasta pääoman ensimmäiseen takaisinmaksuerään

| 4. | Tuki paikalliskustannuksiin: maksuehdot ja tuen luonne |
| --- | --- |

4.

Tuki paikalliskustannuksiin: maksuehdot ja tuen luonne

| 5. | Rahoitettava hankkeen osuus (ja tarvittaessa erillinen ilmoitus ensimmäisestä polttoainelatauksesta) |
| --- | --- |

5.

Rahoitettava hankkeen osuus (ja tarvittaessa erillinen ilmoitus ensimmäisestä polttoainelatauksesta)

| 6. | Muut olennaiset tiedot (myös viitteet vastaaviin tapauksiin) |
| --- | --- |

6.

Muut olennaiset tiedot (myös viitteet vastaaviin tapauksiin)

g)   Liite IV, 6 artikla

| 1. | Laajempi kuvaus hankkeesta mukaan luettuna ala, joka on mainittu uusiutuvia energianlähteitä ja vesihankkeita koskevan alakohtaisen sopimuksen (liite IV) lisäyksessä 1 olevassa luettelossa. |
| --- | --- |

1.

Laajempi kuvaus hankkeesta mukaan luettuna ala, joka on mainittu uusiutuvia energianlähteitä ja vesihankkeita koskevan alakohtaisen sopimuksen (liite IV) lisäyksessä 1 olevassa luettelossa.

| 2. | Selvitys siitä, miksi joustavampia ehtoja tarvitaan. |
| --- | --- |

2.

Selvitys siitä, miksi joustavampia ehtoja tarvitaan.

| 3. | Koron osalta tiedot markkinaviitekorkojen yli menevästä korotuksesta, jos sovelletaan uusiutuvia energianlähteitä ja vesihankkeita koskevan alakohtaisen sopimuksen (liite IV) 4 artiklan b tai c kohtaa. |
| --- | --- |

3.

Koron osalta tiedot markkinaviitekorkojen yli menevästä korotuksesta, jos sovelletaan uusiutuvia energianlähteitä ja vesihankkeita koskevan alakohtaisen sopimuksen (liite IV) 4 artiklan b tai c kohtaa.

h)   Liite X, 5 artikla

| 1. | Selvitys siitä, miksi sovelletaan hankerahoitukseen liittyviä ehtoja |
| --- | --- |

1.

Selvitys siitä, miksi sovelletaan hankerahoitukseen liittyviä ehtoja

| 2. | Avaimet käteen -sopimuksen arvo, alihankintasopimusten osuus jne. |
| --- | --- |

2.

Avaimet käteen -sopimuksen arvo, alihankintasopimusten osuus jne.

| 3. | Hankkeen laajempi kuvaus |
| --- | --- |

3.

Hankkeen laajempi kuvaus

| 4. | Ennen luoton alkamisajankohtaa tarjotun takuun tyyppi |
| --- | --- |

4.

Ennen luoton alkamisajankohtaa tarjotun takuun tyyppi

| 5. | Ennen luoton alkamisajankohtaa tarjotun poliittiseen riskiin liittyvän takuukatteen suuruus |
| --- | --- |

5.

Ennen luoton alkamisajankohtaa tarjotun poliittiseen riskiin liittyvän takuukatteen suuruus

| 6. | Ennen luoton alkamisajankohtaa tarjotun kaupalliseen riskiin liittyvän takuukatteen suuruus |
| --- | --- |

6.

Ennen luoton alkamisajankohtaa tarjotun kaupalliseen riskiin liittyvän takuukatteen suuruus

| 7. | Luoton alkamisajankohdan jälkeen tarjotun takuun tyyppi |
| --- | --- |

7.

Luoton alkamisajankohdan jälkeen tarjotun takuun tyyppi

| 8. | Luoton alkamisajankohdan jälkeen tarjotun poliittiseen riskiin liittyvän takuukatteen suuruus |
| --- | --- |

8.

Luoton alkamisajankohdan jälkeen tarjotun poliittiseen riskiin liittyvän takuukatteen suuruus

| 9. | Luoton alkamisajankohdan jälkeen tarjotun kaupalliseen riskiin liittyvän takuukatteen suuruus |
| --- | --- |

9.

Luoton alkamisajankohdan jälkeen tarjotun kaupalliseen riskiin liittyvän takuukatteen suuruus

| 10. | Rakennusajan pituus (tapauksen mukaan) |
| --- | --- |

10.

Rakennusajan pituus (tapauksen mukaan)

| 11. | Nostoajan pituus |
| --- | --- |

11.

Nostoajan pituus

| 12. | Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika |
| --- | --- |

12.

Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika

| 13. | Takaisinmaksuprofiili |
| --- | --- |

13.

Takaisinmaksuprofiili

| 14. | Takaisinmaksuerien maksuväli |
| --- | --- |

14.

Takaisinmaksuerien maksuväli

| 15. | Aika luoton alkamisajankohdasta pääoman ensimmäiseen takaisinmaksuerään |
| --- | --- |

15.

Aika luoton alkamisajankohdasta pääoman ensimmäiseen takaisinmaksuerään

| 16. | Luottoajan puoleenväliin mennessä takaisin maksetun pääoman osuus prosentteina |
| --- | --- |

16.

Luottoajan puoleenväliin mennessä takaisin maksetun pääoman osuus prosentteina

| 17. | Ennen luoton alkamisajankohtaa pääomitetun koron määrä |
| --- | --- |

17.

Ennen luoton alkamisajankohtaa pääomitetun koron määrä

| 18. | Muut vientiluottolaitoksen saamat maksut, kuten sitoumusmaksut (valinnainen, paitsi kun ostaja on korkean tulotason OECD-maasta) |
| --- | --- |

18.

Muut vientiluottolaitoksen saamat maksut, kuten sitoumusmaksut (valinnainen, paitsi kun ostaja on korkean tulotason OECD-maasta)

| 19. | Takuumaksu (valinnainen, paitsi kun hanke toteutetaan korkean tulotason OECD-maassa) |
| --- | --- |

19.

Takuumaksu (valinnainen, paitsi kun hanke toteutetaan korkean tulotason OECD-maassa)

| 20. | Vakuutus (ja tarvittaessa selitys) siitä, että toimeen liittyy tai sille on luonteenomaista jokin seuraavista:






  — | Tietyn taloudellisen yksikön rahoitus siten, että luotonantaja hyväksyy kyseisen taloudellisen yksikön kassavirtojen ja tuoton käyttämisen lainan takaisinmaksuun ja sen varallisuuden käyttämisen luoton vakuutena. |
| --- | --- | --- |

20.

Vakuutus (ja tarvittaessa selitys) siitä, että toimeen liittyy tai sille on luonteenomaista jokin seuraavista:

—

Tietyn taloudellisen yksikön rahoitus siten, että luotonantaja hyväksyy kyseisen taloudellisen yksikön kassavirtojen ja tuoton käyttämisen lainan takaisinmaksuun ja sen varallisuuden käyttämisen luoton vakuutena.

| — | Vientitoimien rahoittaminen (oikeudellisesti ja taloudellisesti) riippumattoman hankeyhtiön, esimerkiksi tiettyä tarkoitusta varten perustetun yhtiön (special purpose company), kanssa, kun kyseessä on omia tuloja tuottava investointihanke. |
| --- | --- |

—

Vientitoimien rahoittaminen (oikeudellisesti ja taloudellisesti) riippumattoman hankeyhtiön, esimerkiksi tiettyä tarkoitusta varten perustetun yhtiön (special purpose company), kanssa, kun kyseessä on omia tuloja tuottava investointihanke.

| — | Asianmukainen riskin hajauttaminen hankkeeseen sitoutuneiden osapuolten, esimerkiksi yksityisten tai luottokelpoisten julkisten osakkaiden, viejien, luotonantajien ja ostositoumusten antajien kesken sekä riittävä oman pääoman osuus. |
| --- | --- |

—

Asianmukainen riskin hajauttaminen hankkeeseen sitoutuneiden osapuolten, esimerkiksi yksityisten tai luottokelpoisten julkisten osakkaiden, viejien, luotonantajien ja ostositoumusten antajien kesken sekä riittävä oman pääoman osuus.

| — | Hankkeen kassavirran riittävyys kattamaan toimintakulut ja velanhoitokustannukset koko takaisinmaksuajan. |
| --- | --- |

—

Hankkeen kassavirran riittävyys kattamaan toimintakulut ja velanhoitokustannukset koko takaisinmaksuajan.

| — | Hankkeen tuloista vähennetään ensiksi toimintakulut ja velanhoitokustannukset. |
| --- | --- |

—

Hankkeen tuloista vähennetään ensiksi toimintakulut ja velanhoitokustannukset.

| — | Muu kuin valtio-ostaja tai -lainaaja ilman valtion maksutakuuta. |
| --- | --- |

—

Muu kuin valtio-ostaja tai -lainaaja ilman valtion maksutakuuta.

| — | Omaisuuseriin perustuvia vakuuksia hankkeen tuotoille/omaisuudelle, esimerkiksi sijoituksia, pantteja tai kassavirtatilejä. |
| --- | --- |

—

Omaisuuseriin perustuvia vakuuksia hankkeen tuotoille/omaisuudelle, esimerkiksi sijoituksia, pantteja tai kassavirtatilejä.

| — | Vähän tai ei lainkaan turvautumista hankkeen yksityisen sektorin osakkaisiin tai hankkeen sidosryhmiin (sponsorit) hankkeen päätökseen saamisen jälkeen. |
| --- | --- |

—

Vähän tai ei lainkaan turvautumista hankkeen yksityisen sektorin osakkaisiin tai hankkeen sidosryhmiin (sponsorit) hankkeen päätökseen saamisen jälkeen.

i)   Liite X, 5 artikla, hankkeet korkean tulotason OECD-maissa

| 1. | Hankkeen syndikoidun luoton kokonaismäärä mukaan luettuina julkisten ja yksityisten luotonantajien myöntämät lainat |
| --- | --- |

1.

Hankkeen syndikoidun luoton kokonaismäärä mukaan luettuina julkisten ja yksityisten luotonantajien myöntämät lainat

| 2. | Yksityisten luotonantajien myöntämän syndikoidun luoton kokonaismäärä |
| --- | --- |

2.

Yksityisten luotonantajien myöntämän syndikoidun luoton kokonaismäärä

| 3. | Osallistujien osuus syndikoidusta luotosta (prosentteina) |
| --- | --- |

3.

Osallistujien osuus syndikoidusta luotosta (prosentteina)

| 4. | Vahvistus seuraavista:






  — | Kun kyse on osallistumisesta luoton syndikointiin sellaisten yksityisten rahoituslaitosten kanssa, jotka eivät saa julkisesti tuettua vientiluottoa, osallistujan on oltava vähemmistöosakkaana ja tasavertaisessa asemassa luoton koko kestoajan. |
| --- | --- | --- |

4.

Vahvistus seuraavista:

—

Kun kyse on osallistumisesta luoton syndikointiin sellaisten yksityisten rahoituslaitosten kanssa, jotka eivät saa julkisesti tuettua vientiluottoa, osallistujan on oltava vähemmistöosakkaana ja tasavertaisessa asemassa luoton koko kestoajan.

| — | Edellä kohdassa 19 ilmoitettu takuumaksu ei alita yksityisiltä markkinoilta saatavissa olevaa rahoitusta ja on verrannollinen vastaaviin maksuihin, joita muut syndikaattiin osallistuvat yksityiset rahoituslaitokset perivät. |
| --- | --- |

—

Edellä kohdassa 19 ilmoitettu takuumaksu ei alita yksityisiltä markkinoilta saatavissa olevaa rahoitusta ja on verrannollinen vastaaviin maksuihin, joita muut syndikaattiin osallistuvat yksityiset rahoituslaitokset perivät.

---

(1)  Jos arvo ylittää 280 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, ilmoitetaan ylittävä osuus 40 miljoonan monikertoina, ts. 410 miljoonaa erityisnosto-oikeutta olisi luokka XV + 4.

LIITE VI

VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN LASKEMINEN

Vientiluottoon sovellettavan vähimmäistakuumaksun (MPR) laskentakaava on

MPR = ((a × HOR) + b) × (PC/0,95) × QPF × PCF × (1 - MEF) × BRF

jossa

| — | a ja b ovat sovellettavaan maariskiluokkaan liittyvät kertoimet |
| --- | --- |

—

a ja b ovat sovellettavaan maariskiluokkaan liittyvät kertoimet

| — | HOR on riskikauden pituus |
| --- | --- |

—

HOR on riskikauden pituus

| — | PC on takuukate |
| --- | --- |

—

PC on takuukate

| — | QPF on tuotteen laatutekijä |
| --- | --- |

—

QPF on tuotteen laatutekijä

| — | PCF on takuukatetekijä |
| --- | --- |

—

PCF on takuukatetekijä

| — | MEF on maariskin lieventämis-/poistamistekijä |
| --- | --- |

—

MEF on maariskin lieventämis-/poistamistekijä

| — | BRF on ostajaan liittyvän riskin katetekijä. |
| --- | --- |

—

BRF on ostajaan liittyvän riskin katetekijä.

Kertoimien a ja b arvot saadaan seuraavasta taulukosta:

| | Maariskiluokka |
| --- | --- |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| a | – | 0,100 | 0,225 | 0,392 | 0,585 | 0,780 | 0,950 | 1,120 |
| b | – | 0,350 | 0,350 | 0,400 | 0,500 | 0,800 | 1,200 | 1,800 |

Maariskiluokka

0

1

2

3

4

5

6

7

a

–

0,100

0,225

0,392

0,585

0,780

0,950

1,120

b

–

0,350

0,350

0,400

0,500

0,800

1,200

1,800

Riskikauden pituus (HOR) lasketaan seuraavasti:

| | Tavanomaisten takaisinmaksuprofiilien osalta (pääoman takaisinmaksu puolivuosittaisina tasaerinä): enimmäistakaisinmaksuaika
  HOR = (nostoajan pituus × 0,5) + takaisinmaksuajan pituus |
| --- | --- |

Tavanomaisten takaisinmaksuprofiilien osalta (pääoman takaisinmaksu puolivuosittaisina tasaerinä): enimmäistakaisinmaksuaika

HOR = (nostoajan pituus × 0,5) + takaisinmaksuajan pituus

| | Muiden kuin tavanomaisten takaisinmaksuprofiilien osalta vastaava takaisinmaksuaika (puolivuosittaisina tasaerinä ilmaistuna) lasketaan seuraavalla kaavalla:
  HOR = (takaisinmaksuajan keskimääräinen kesto - 0,25) / 0,5 |
| --- | --- |

Muiden kuin tavanomaisten takaisinmaksuprofiilien osalta vastaava takaisinmaksuaika (puolivuosittaisina tasaerinä ilmaistuna) lasketaan seuraavalla kaavalla:

HOR = (takaisinmaksuajan keskimääräinen kesto - 0,25) / 0,5

Vuosien tai kuukausien sijoittaminen kaavaan ei vaikuta laskentaan millään tavalla, jos sekä nosto- että takaisinmaksuajat lasketaan käyttäen samaa yksikköä.

Takuukate (PC) ilmaistaan desimaaliarvona (eli 95 % on 0,95).

Tuotteen laatutekijä (QPF) saadaan seuraavan taulukon mukaisesti:

| | Maariskiluokka |
| --- | --- |
| Tuotteen laatu | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| vakiotasoa rajoitetumpi | – | 0,9965 | 0,9935 | 0,9850 | 0,9825 | 0,9825 | 0,9800 | 0,9800 |
| vakiotasoa | – | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 |
| vakiotasoa täydellisempi | – | 1,0035 | 1,0065 | 1,0150 | 1,0175 | 1,0175 | 1,0200 | 1,0200 |

Maariskiluokka

Tuotteen laatu

0

1

2

3

4

5

6

7

vakiotasoa rajoitetumpi

–

0,9965

0,9935

0,9850

0,9825

0,9825

0,9800

0,9800

vakiotasoa

–

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

vakiotasoa täydellisempi

–

1,0035

1,0065

1,0150

1,0175

1,0175

1,0200

1,0200

Takuukatetekijä (PCF) määritetään seuraavasti:

| | Kun PC ≤ 0,95, PCF = 1 |
| --- | --- |

Kun PC ≤ 0,95, PCF = 1

| | Kun PC > 0,95, PCF = 1 + ((PC - 0,95) / 0,05) × takuukatekerroin |
| --- | --- |

Kun PC > 0,95, PCF = 1 + ((PC - 0,95) / 0,05) × takuukatekerroin

| | Maariskiluokka |
| --- | --- |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| takuukatekerroin | – | 0,00000 | 0,00337 | 0,00489 | 0,01639 | 0,03657 | 0,05878 | 0,08598 |

Maariskiluokka

0

1

2

3

4

5

6

7

takuukatekerroin

–

0,00000

0,00337

0,00489

0,01639

0,03657

0,05878

0,08598

Maariskin lieventämis-/poissulkemistekijä (MEF) määritetään seuraavasti:

| | Kun vientiluoton maariskiä ei lievennetä, MEF = 0 |
| --- | --- |

Kun vientiluoton maariskiä ei lievennetä, MEF = 0

| | Kun vientiluoton maariskiä lievennetään, MEF määritetään liitteessä VIII esitettyjen perusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

Kun vientiluoton maariskiä lievennetään, MEF määritetään liitteessä VIII esitettyjen perusteiden mukaisesti.

Ostajaan liittyvän riskin katetekijä (BRF) määritetään seuraavasti:

| | Kun ostajaan liittyvän riskin kate on täysin poissuljettu, BRF = 0,90 |
| --- | --- |

Kun ostajaan liittyvän riskin kate on täysin poissuljettu, BRF = 0,90

| | Kun ostajaan liittyvän riskin kate ei ole poissuljettu, BRF = 1 |
| --- | --- |

Kun ostajaan liittyvän riskin kate ei ole poissuljettu, BRF = 1

LIITE VII

MAARISKILUOKITUKSEN SOVELTAMISTA KOSKEVAT PERUSTEET JA EDELLYTYKSET, KUN TAKAAJA ON KOLMANNESSA MAASSA TAI MONENVÄLINEN TAIKKA ALUEELLINEN INSTITUUTIO

TARKOITUS

Tässä liitteessä esitetään maariskiluokituksen soveltamista koskevat perusteet ja edellytykset, kun takaaja on kolmannessa maassa tai monenvälinen taikka alueellinen instituutio järjestelyn 24 artiklan e kohdan ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa kuvattujen tilanteiden mukaisissa tapauksissa.

PYYNTÖ

Maariskiluokitus, kun takaaja on kolmannessa maassa

Tapaus 1:   Koko riskinalaisen määrän kattava takuu

Kun takuuna annettava vakuus ostajan/luotonantajan sijaintimaan ulkopuolella sijaitsevalta yksiköltä kattaa koko riskinalaisen määrän (eli pääoman ja koron), voidaan soveltaa takaajan sijaintimaan maariskiluokitusta, kun seuraavat edellytykset täyttyvät:

| — | Takuu kattaa luoton koko voimassaoloajan. |
| --- | --- |

—

Takuu kattaa luoton koko voimassaoloajan.

| — | Takuu on peruuttamaton, varaukseton ja pyynnöstä saatavilla. |
| --- | --- |

—

Takuu on peruuttamaton, varaukseton ja pyynnöstä saatavilla.

| — | Takuu on oikeudellisesti pätevä ja täytäntöönpanokelpoinen takaajan sijaintimaan lainkäyttöalueella. |
| --- | --- |

—

Takuu on oikeudellisesti pätevä ja täytäntöönpanokelpoinen takaajan sijaintimaan lainkäyttöalueella.

| — | Takuu kattaa maakohtaisen luottoriskin viisi tekijää ostajan/luotonsaajan maassa. |
| --- | --- |

—

Takuu kattaa maakohtaisen luottoriskin viisi tekijää ostajan/luotonsaajan maassa.

| — | Takaaja on luottokelpoinen taatun velan suuruuteen nähden. |
| --- | --- |

—

Takaaja on luottokelpoinen taatun velan suuruuteen nähden.

| — | Takaajaan sovelletaan sijaintimaansa luotonannon valvontaa ja siirtomääräyksiä. |
| --- | --- |

—

Takaajaan sovelletaan sijaintimaansa luotonannon valvontaa ja siirtomääräyksiä.

| — | Jos takaaja on taattavan yksikön tytär- tai emoyhtiö, osallistujat määrittävät tapauskohtaisesti, 1) ovatko tytär- ja emoyhtiö keskinäisen suhteensa tai emoyhtiön oikeudellisten sitoumusten perusteella oikeudellisesti ja taloudellisesti riippumattomia ja kykeneekö yhtiö täyttämään maksuvelvoitteensa, 2) voivatko paikalliset tapahtumat/määräykset tai valtion puuttuminen vaikuttaa tytär-/emoyhtiöön ja 3) onko päätoimipaikka maksuvelvollinen, jos maksu laiminlyödään. |
| --- | --- |

—

Jos takaaja on taattavan yksikön tytär- tai emoyhtiö, osallistujat määrittävät tapauskohtaisesti, 1) ovatko tytär- ja emoyhtiö keskinäisen suhteensa tai emoyhtiön oikeudellisten sitoumusten perusteella oikeudellisesti ja taloudellisesti riippumattomia ja kykeneekö yhtiö täyttämään maksuvelvoitteensa, 2) voivatko paikalliset tapahtumat/määräykset tai valtion puuttuminen vaikuttaa tytär-/emoyhtiöön ja 3) onko päätoimipaikka maksuvelvollinen, jos maksu laiminlyödään.

Tapaus 2:   Määrältään rajoitettu takuu

Kun takuuna annettava vakuus ostajan/luotonantajan sijaintimaan ulkopuolella sijaitsevalta yksiköltä kattaa ainoastaan osan riskinalaisesta määrästä (eli pääomasta ja korosta), voidaan takuun kattamaan luoton osaan soveltaa takaajan sijaintimaan maariskiluokitusta. Edellä tapauksen 1 yhteydessä lueteltujen perusteiden lisäksi voidaan takaajan maaluokitusta soveltaa ainoastaan silloin, kun taattu määrä (pääoman määrä korkoineen) on joko 1) vähintään 10 prosenttia pääomasta ja korot tai 2) viisi miljoonaa erityisnosto-oikeutta pääomaa ja korot, jos toimi on yli 50 miljoonaa erityisnosto-oikeutta.

Takuun ulkopuolelle jäävään osuuteen sovelletaan ostajamaan maariskiluokitusta.

Maariskiluokitus, kun takaaja on monenvälinen tai alueellinen instituutio

Tapaus 1:   Koko riskinalaisen määrän kattava takuu

Kun takuuna annettava vakuus monenväliseltä tai alueelliselta instituutiolta kattaa koko riskinalaisen määrän (eli pääoman ja koron), voidaan soveltaa monenvälisen tai alueellisen instituution sijaintimaan maariskiluokitusta, kun seuraavat edellytykset täyttyvät:

| — | Takuu kattaa luoton koko voimassaoloajan. |
| --- | --- |

—

Takuu kattaa luoton koko voimassaoloajan.

| — | Takuu on peruuttamaton, varaukseton ja pyynnöstä saatavilla. |
| --- | --- |

—

Takuu on peruuttamaton, varaukseton ja pyynnöstä saatavilla.

| — | Takuu kattaa maakohtaisen luottoriskin viisi tekijää ostajan/luotonsaajan maassa. |
| --- | --- |

—

Takuu kattaa maakohtaisen luottoriskin viisi tekijää ostajan/luotonsaajan maassa.

| — | Takaaja on oikeudellisesti vastuussa luoton koko määrästä. |
| --- | --- |

—

Takaaja on oikeudellisesti vastuussa luoton koko määrästä.

| — | Takaisinmaksut suoritetaan suoraan luotonantajalle. |
| --- | --- |

—

Takaisinmaksut suoritetaan suoraan luotonantajalle.

Tapaus 2:   Määrältään rajoitettu takuu

Kun takuuna annettava vakuus luokitellulta monenväliseltä tai alueelliselta instituutiolta kattaa ainoastaan osan riskinalaisesta määrästä (eli pääomasta ja korosta), voidaan takuun kattamaan luoton osaan soveltaa monenvälisen tai alueellisen instituution maariskiluokitusta. Edellä tapauksen 1 yhteydessä esitettyjen perusteiden lisäksi voidaan monenvälisen tai alueellisen instituution luokitusta soveltaa ainoastaan, jos taattu määrä (pääoman määrä korkoineen) on joko 1) vähintään 10 prosenttia pääomasta ja korot tai 2) viisi miljoonaa erityisnosto-oikeutta pääomaa ja korot, jos toimi on yli 50 miljoonaa erityisnosto-oikeutta.

Takuun ulkopuolelle jäävään osuuteen sovelletaan ostajamaan maariskiluokitusta.

Tapaus 3:   Luotonsaaja on monenvälinen tai alueellinen instituutio

Kun luotonsaajana on luokiteltu monenvälinen tai alueellinen instituutio, voidaan soveltaa monenvälisen tai alueellisen instituution maariskiluokitusta.

Monenvälisen tai alueellisen instituution luokittelu

Monenvälinen tai alueellinen instituutio on luokituskelpoinen, jos siihen ei sijaintimaassaan yleensä sovelleta luotonannon valvontaa ja siirtomääräyksiä. Tällaiset instituutiot luokitellaan maariskiluokkiin 0–7 tapauskohtaisesti arvioimalla kunkin instituution riski sen omien ansioiden ja sen perusteella,

| — | onko instituutio lainsäädännöllisesti ja taloudellisesti itsenäinen, |
| --- | --- |

—

onko instituutio lainsäädännöllisesti ja taloudellisesti itsenäinen,

| — | onko laitoksen koko varallisuus suojassa kansallistamiselta tai julistamiselta menetetyksi valtiolle, |
| --- | --- |

—

onko laitoksen koko varallisuus suojassa kansallistamiselta tai julistamiselta menetetyksi valtiolle,

| — | onko instituutiolla rajoittamaton vapaus varojen siirtämiseen ja muuntamiseen, |
| --- | --- |

—

onko instituutiolla rajoittamaton vapaus varojen siirtämiseen ja muuntamiseen,

| — | onko kyseessä instituutio, jonka toimintaan sen sijaintimaan hallitus ei puutu, |
| --- | --- |

—

onko kyseessä instituutio, jonka toimintaan sen sijaintimaan hallitus ei puutu,

| — | onko instituution toiminta verovapaata, |
| --- | --- |

—

onko instituution toiminta verovapaata,

| — | ovatko kaikki instituution jäsenvaltiot velvollisia antamaan lisäpääomaa sen velvoitteiden kattamiseksi. |
| --- | --- |

—

ovatko kaikki instituution jäsenvaltiot velvollisia antamaan lisäpääomaa sen velvoitteiden kattamiseksi.

Arvioinnissa olisi myös otettava huomioon maksurekisteritiedot aikaisemmista maakohtaisiin luottoriskeihin liittyvistä laiminlyöntitilanteista joko asianomaisessa sijaintimaassa tai ostajan/luotonsaajan maassa sekä mitkä tahansa muut tekijät, joilla saattaa olla vaikutusta arviointiin.

Luokiteltujen monenvälisten ja alueellisten instituutioiden luettelo ei ole tyhjentävä, ja osallistuja voi asettaa instituution tarkasteltavaksi edellä mainittujen näkökohtien perusteella. Osallistujien on julkistettava monenvälisiä ja alueellisia instituutioita koskevat luokittelut.

LIITE VIII

MAARISKIN LIEVENTÄMISEN TAI POISSULKEMISEN SOVELTAMISTA KOSKEVAT PERUSTEET JA EDELLYTYKSET VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJA LASKETTAESSA

TARKOITUS

Tässä liitteessä esitetään järjestelyn 28 artiklan b kohdassa lueteltujen, maakohtaisen luottoriskin lieventämistä tai poissulkemista koskevien menetelmien käyttöön liittyviä yksityiskohtaisia määräyksiä. Määräykset koskevat muun muassa menetelmien käyttöön sovellettavia perusteita, edellytyksiä ja erityispiirteitä sekä sovellettavia maariskin lieventämis- tai poissulkemistekijöitä (MEF).

YLEISET MÄÄRÄYKSET

Kaikkia järjestelyn 28 artiklan b kohdassa lueteltuja maakohtaisen luottoriskin lieventämistä tai poissulkemista koskevia menetelmiä sovellettaessa pätee seuraava:

| — | Mainitut MEF-tekijät ovat enimmäismääriä, joita voitaisiin soveltaa parhaissa olosuhteissa, ja ne tulisi perustella tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

—

Mainitut MEF-tekijät ovat enimmäismääriä, joita voitaisiin soveltaa parhaissa olosuhteissa, ja ne tulisi perustella tapauskohtaisesti.

| — | Osallistujien on varmistettava, voidaanko vakuusjärjestelyt panna asianmukaisesti täytäntöön niiden oikeudellisessa ympäristössä. |
| --- | --- |

—

Osallistujien on varmistettava, voidaanko vakuusjärjestelyt panna asianmukaisesti täytäntöön niiden oikeudellisessa ympäristössä.

| — | Maakohtaisen luottoriskin lieventämis- tai poissulkemismenetelmiä käytettäessä saatu MPR ei saa alittaa yksityisten markkinoiden hinnoittelua samoissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

—

Maakohtaisen luottoriskin lieventämis- tai poissulkemismenetelmiä käytettäessä saatu MPR ei saa alittaa yksityisten markkinoiden hinnoittelua samoissa olosuhteissa.

| — | Kun liiketoimi saa samanaikaisesti rahoitusta myös muista lähteistä, virallisen vientiluoton yhteydessä pidätetyllä vakuudella on vähintään tasavertainen asema kuin samalla vakuudella, joka on muiden lähteiden hallussa. |
| --- | --- |

—

Kun liiketoimi saa samanaikaisesti rahoitusta myös muista lähteistä, virallisen vientiluoton yhteydessä pidätetyllä vakuudella on vähintään tasavertainen asema kuin samalla vakuudella, joka on muiden lähteiden hallussa.

ERITYISMÄÄRÄYKSET

1.   Ulkomailla sijaitseva tulevien rahavirtojen rakenne ja sulkutili

Määritelmä:

Kirjallinen asiakirja, kuten kirjallinen sopimus, oikeuden luovutus tai toimitsijamiesjärjestely, joka on sinetöity ja toimitettu kolmannelle osapuolelle eli henkilölle, joka ei ole välineessä asianosaisena, pidettäväksi tämän hallussa tiettyjen edellytysten täyttymiseen asti ja tämän jälkeen toimitettavaksi toiselle osapuolelle täytäntöönpanoa varten. Seuraavien edellytysten täyttyessä ja luetellut lisätekijät huomioon ottaen siirtoriskejä voidaan tällä menetelmällä vähentää tai poistaa erityisesti korkeamman riskin maariskiluokkiin kuuluvissa maissa.

Perusteet:

| — | Sulkutili liittyy valuuttatulohankkeeseen, ja sille ohjautuvat rahavirrat ovat hankkeen tuottamia ja/tai muita ulkomaan vientisaatavia. |
| --- | --- |

—

Sulkutili liittyy valuuttatulohankkeeseen, ja sille ohjautuvat rahavirrat ovat hankkeen tuottamia ja/tai muita ulkomaan vientisaatavia.

| — | Sulkutilit ovat ns. offshore-tilejä, eli ne sijaitsevat ostaja-/luotonsaajamaan ulkopuolisessa maassa, jossa siirtoriskit tai muut maariskit ovat hyvin vähäisiä (eli luokkaan 0 kuuluvassa maassa). |
| --- | --- |

—

Sulkutilit ovat ns. offshore-tilejä, eli ne sijaitsevat ostaja-/luotonsaajamaan ulkopuolisessa maassa, jossa siirtoriskit tai muut maariskit ovat hyvin vähäisiä (eli luokkaan 0 kuuluvassa maassa).

| — | Sulkutilit sijaitsevat ensiluokkaisessa pankissa, joka ei ole ostajan/luotonsaajan tai tämän maan välittömässä tai välillisessä valvonnassa. |
| --- | --- |

—

Sulkutilit sijaitsevat ensiluokkaisessa pankissa, joka ei ole ostajan/luotonsaajan tai tämän maan välittömässä tai välillisessä valvonnassa.

| — | Tilin varat on turvattu pitkäaikaisilla tai muilla asianmukaisilla sopimuksilla. |
| --- | --- |

—

Tilin varat on turvattu pitkäaikaisilla tai muilla asianmukaisilla sopimuksilla.

| — | Tilin kautta kulkevien ostajan/luotonsaajan tulojen eri lähteet (eli hankkeen tuottamat ja/tai muut lähteet) ovat kovaa valuuttaa, ja niiden voidaan kohtuudella odottaa yhteenlaskettuina riittävän lainanhoitoon luoton koko keston ajan, ja ne tulevat yhdeltä tai useammalta luottokelpoiselta ulkomaiselta asiakkaalta, joka on sijoittautunut ostajan/luotonsaajan maata parempaan riskiluokkaan kuuluvaan maahan (yleensä luokkaan 0 kuuluvaan maahan). |
| --- | --- |

—

Tilin kautta kulkevien ostajan/luotonsaajan tulojen eri lähteet (eli hankkeen tuottamat ja/tai muut lähteet) ovat kovaa valuuttaa, ja niiden voidaan kohtuudella odottaa yhteenlaskettuina riittävän lainanhoitoon luoton koko keston ajan, ja ne tulevat yhdeltä tai useammalta luottokelpoiselta ulkomaiselta asiakkaalta, joka on sijoittautunut ostajan/luotonsaajan maata parempaan riskiluokkaan kuuluvaan maahan (yleensä luokkaan 0 kuuluvaan maahan).

| — | Ostaja/luotonsaaja kehottaa peruuttamattomasti ulkomaisia asiakkaita suorittamaan maksun suoraan tilille (eli maksuja ei ohjata ostajan/luotonsaajan hallinnassa olevan tilin tai tämän maan kautta). |
| --- | --- |

—

Ostaja/luotonsaaja kehottaa peruuttamattomasti ulkomaisia asiakkaita suorittamaan maksun suoraan tilille (eli maksuja ei ohjata ostajan/luotonsaajan hallinnassa olevan tilin tai tämän maan kautta).

| — | Tilin katteen on vastattava vähintään kuuden kuukauden velanhoitomaksuja. Sovellettaessa hankerahoitusrakenteen mukaisia joustavia takaisinmaksuehtoja tilin katteen on vastattava tosiasiallisia kuuden kuukauden velanhoitokustannuksia kyseisten joustavien ehtojen mukaisesti; tämä määrä voi vaihdella eri aikoina velanhoitoprofiilista riippuen. |
| --- | --- |

—

Tilin katteen on vastattava vähintään kuuden kuukauden velanhoitomaksuja. Sovellettaessa hankerahoitusrakenteen mukaisia joustavia takaisinmaksuehtoja tilin katteen on vastattava tosiasiallisia kuuden kuukauden velanhoitokustannuksia kyseisten joustavien ehtojen mukaisesti; tämä määrä voi vaihdella eri aikoina velanhoitoprofiilista riippuen.

| — | Ostajan/luotonsaajan tilinkäyttöoikeus on rajoitettu (eli tilinkäyttö sallitaan luottoehtojen mukaisten velanhoitomaksujen suorittamisen jälkeen). |
| --- | --- |

—

Ostajan/luotonsaajan tilinkäyttöoikeus on rajoitettu (eli tilinkäyttö sallitaan luottoehtojen mukaisten velanhoitomaksujen suorittamisen jälkeen).

| — | Tilille talletettujen tulojen välittömäksi edunsaajaksi nimetään luotonantaja luoton koko keston ajaksi. |
| --- | --- |

—

Tilille talletettujen tulojen välittömäksi edunsaajaksi nimetään luotonantaja luoton koko keston ajaksi.

| — | Tilin avaamiseen on saatu kaikki tarvittava juridinen valtuutus paikallisilta ja muilta asianomaisilta viranomaisilta. |
| --- | --- |

—

Tilin avaamiseen on saatu kaikki tarvittava juridinen valtuutus paikallisilta ja muilta asianomaisilta viranomaisilta.

| — | Sulkutili ja sopimusperusteiset järjestelyt eivät voi olla ehdollisia ja/tai kumottavissa ja/tai kestoltaan rajoitettuja. |
| --- | --- |

—

Sulkutili ja sopimusperusteiset järjestelyt eivät voi olla ehdollisia ja/tai kumottavissa ja/tai kestoltaan rajoitettuja.

Muut huomioon otettavat tekijät:

Menetelmää sovelletaan tarkastellen tapauskohtaisesti edellä mainittuja tekijöitä ja ottaen huomioon muun muassa seuraavat tekijät:

| — | maa, ostaja/luotonsaaja (joko julkinen tai yksityinen), ala, haavoittuvuus suhteessa asianomaisiin hyödykkeisiin tai palveluihin, myös niiden saatavuus luoton koko keston ajan, asiakkaat |
| --- | --- |

—

maa, ostaja/luotonsaaja (joko julkinen tai yksityinen), ala, haavoittuvuus suhteessa asianomaisiin hyödykkeisiin tai palveluihin, myös niiden saatavuus luoton koko keston ajan, asiakkaat

| — | oikeudelliset rakenteet, esimerkiksi se, onko menetelmä riittävän riippumaton ostajan/luotonsaajan tai tämän maan vaikutukselta |
| --- | --- |

—

oikeudelliset rakenteet, esimerkiksi se, onko menetelmä riittävän riippumaton ostajan/luotonsaajan tai tämän maan vaikutukselta

| — | missä määrin valtio voi puuttua menetelmään, uusia sen tai vetäytyä siitä |
| --- | --- |

—

missä määrin valtio voi puuttua menetelmään, uusia sen tai vetäytyä siitä

| — | onko tili riittävästi suojattu hankekohtaisilta riskeiltä |
| --- | --- |

—

onko tili riittävästi suojattu hankekohtaisilta riskeiltä

| — | tilille ohjautuvien rahavirtojen määrä ja tapa riittävien rahavirtojen säilyttämiseksi |
| --- | --- |

—

tilille ohjautuvien rahavirtojen määrä ja tapa riittävien rahavirtojen säilyttämiseksi

| — | tilanne Pariisin klubin osalta (esimerkiksi mahdollinen poikkeus) |
| --- | --- |

—

tilanne Pariisin klubin osalta (esimerkiksi mahdollinen poikkeus)

| — | muiden maariskien kuin siirtoriskin mahdollinen vaikutus |
| --- | --- |

—

muiden maariskien kuin siirtoriskin mahdollinen vaikutus

| — | suojautuminen maakohtaisilta riskeiltä tilin sijaintimaassa |
| --- | --- |

—

suojautuminen maakohtaisilta riskeiltä tilin sijaintimaassa

| — | asiakkaiden kanssa tehdyt sopimukset niiden luonne ja kesto mukaan luettuina |
| --- | --- |

—

asiakkaiden kanssa tehdyt sopimukset niiden luonne ja kesto mukaan luettuina

| — | odotettujen valuuttatulojen kokonaismäärä suhteessa luoton kokonaismäärään. |
| --- | --- |

—

odotettujen valuuttatulojen kokonaismäärä suhteessa luoton kokonaismäärään.

Sovellettavat MEF-tekijät

Sovellettava MEF-tekijän enimmäismäärä on 0,20 lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:

| | Erityistapaus 1: Sovellettava MEF-tekijän enimmäismäärä on 0,40, jos kaikki seuraavista lisäehdoista täyttyvät:






  — | Luotonantajalla on ensisijainen etu sulkutiliin ja pitkäaikaisiin sopimuksiin. |
| --- | --- | --- |

Erityistapaus 1: Sovellettava MEF-tekijän enimmäismäärä on 0,40, jos kaikki seuraavista lisäehdoista täyttyvät:

—

Luotonantajalla on ensisijainen etu sulkutiliin ja pitkäaikaisiin sopimuksiin.

| — | Ostaja/luotonsaaja on yksityinen yksikkö, josta yli 80 prosenttia on yksityisessä omistuksessa. |
| --- | --- |

—

Ostaja/luotonsaaja on yksityinen yksikkö, josta yli 80 prosenttia on yksityisessä omistuksessa.

| — | Luottoajan lainanhoitokate (LLCR) on vähintään 2,5:1 tai projisoitu lainanhoitokate keskimäärin vähintään 2,0:1 ja projisoitu vuotuinen lainojen hoitokate (ADSCR) on luoton alkamisajankohdasta lähtien jatkuvasti vähintään 1,0 (1). |
| --- | --- |

—

Luottoajan lainanhoitokate (LLCR) on vähintään 2,5:1 tai projisoitu lainanhoitokate keskimäärin vähintään 2,0:1 ja projisoitu vuotuinen lainojen hoitokate (ADSCR) on luoton alkamisajankohdasta lähtien jatkuvasti vähintään 1,0 (1).

| — | Sulkutilille rahastoidaan määrä, joka vastaa vähintään 12 kuukauden velanhoitomaksuja ja jota täydennetään aina rahastoidun määrän käyttämisen jälkeen. |
| --- | --- |

—

Sulkutilille rahastoidaan määrä, joka vastaa vähintään 12 kuukauden velanhoitomaksuja ja jota täydennetään aina rahastoidun määrän käyttämisen jälkeen.

| | Erityistapaus 2: Sovellettava MEF-tekijän enimmäismäärä on 0,30, jos kaikki seuraavista lisäehdoista täyttyvät:






  — | LLCR on keskimäärin vähintään 1,75:1, tai sulkutilille on rahastoitu määrä, joka vastaa vähintään 9 kuukauden velanhoitomaksuja ja jota täydennetään aina rahastoidun määrän käyttämisen jälkeen. |
| --- | --- | --- |

Erityistapaus 2: Sovellettava MEF-tekijän enimmäismäärä on 0,30, jos kaikki seuraavista lisäehdoista täyttyvät:

—

LLCR on keskimäärin vähintään 1,75:1, tai sulkutilille on rahastoitu määrä, joka vastaa vähintään 9 kuukauden velanhoitomaksuja ja jota täydennetään aina rahastoidun määrän käyttämisen jälkeen.

2.   Ulkomailla sijaitseva turvaava vakuus

Määritelmä:

Vakuutena on ulkomailla sijaitsevia ensi- tai toissijaisia pantteja tai ulkomailla sijaitsevia, ostajan/luotonsaajan tai tämän osakkeenomistajan vakuudeksi luovuttamia arvopapereita tai offshore-tilille tehty käteistalletus.

Perusteet:

| — | Vakuuksiksi määritellään julkisesti listatut osakkeet sekä joukkolainat, joiden liikkeellelaskija sijaitsee parempaan riskiluokkaan kuuluvassa, ostajan/luotonsaajan sijaintimaan ulkopuolisessa maassa ja joilla käydään kauppaa luokkaan 0 kuuluvissa maissa. |
| --- | --- |

—

Vakuuksiksi määritellään julkisesti listatut osakkeet sekä joukkolainat, joiden liikkeellelaskija sijaitsee parempaan riskiluokkaan kuuluvassa, ostajan/luotonsaajan sijaintimaan ulkopuolisessa maassa ja joilla käydään kauppaa luokkaan 0 kuuluvissa maissa.

| — | Käteiseksi määritellään talletukset, jotka ovat luokkaan 0 kuuluvien maiden kovaa valuuttaa, tai luokkaan 0 kuuluvien maiden kovaa valuuttaa olevat velkasitoumukset. |
| --- | --- |

—

Käteiseksi määritellään talletukset, jotka ovat luokkaan 0 kuuluvien maiden kovaa valuuttaa, tai luokkaan 0 kuuluvien maiden kovaa valuuttaa olevat velkasitoumukset.

| — | Vakuus on varaukseton ja peruuttamaton luoton koko keston ajan. |
| --- | --- |

—

Vakuus on varaukseton ja peruuttamaton luoton koko keston ajan.

| — | Maan, jossa vakuus sijaitsee, riskiluokitus on parempi kuin ostaja-/luotonsaajamaan luokitus ja yleensä luokkaa 0. |
| --- | --- |

—

Maan, jossa vakuus sijaitsee, riskiluokitus on parempi kuin ostaja-/luotonsaajamaan luokitus ja yleensä luokkaa 0.

| — | Vakuus on ostajan/luotonsaajan ulottumattomissa ja sen lainkäyttöalueen ulkopuolella. |
| --- | --- |

—

Vakuus on ostajan/luotonsaajan ulottumattomissa ja sen lainkäyttöalueen ulkopuolella.

| — | Vakuuksien varovaisuusperiaatetta noudattaen arvioitu projisoitu markkina-arvo kattaa jäljellä olevan velan määrän koko takaisinmaksuajan. |
| --- | --- |

—

Vakuuksien varovaisuusperiaatetta noudattaen arvioitu projisoitu markkina-arvo kattaa jäljellä olevan velan määrän koko takaisinmaksuajan.

| — | Käteistalletuksen tai vakuuksien varovaisuusperiaatetta noudattaen määritetyn arvon (jonka tulisi kattaa sekä pääoma että korko) on kuitenkin oltava vähintään 10 prosenttia pääomasta lisättynä asianmukaisella korolla tai 5 miljoonaa erityisnosto-oikeutta oleva pääoma lisättynä asianmukaisella korolla, kun hanke on yli 50 miljoonaa erityisnosto-oikeutta. |
| --- | --- |

—

Käteistalletuksen tai vakuuksien varovaisuusperiaatetta noudattaen määritetyn arvon (jonka tulisi kattaa sekä pääoma että korko) on kuitenkin oltava vähintään 10 prosenttia pääomasta lisättynä asianmukaisella korolla tai 5 miljoonaa erityisnosto-oikeutta oleva pääoma lisättynä asianmukaisella korolla, kun hanke on yli 50 miljoonaa erityisnosto-oikeutta.

| — | Vakuus voidaan realisoida laillisesti ja ilman ehtoja minkä tahansa laiminlyönnin sattuessa (ostaja-/luotonsaajamaan maakohtaiseen luottoriskiin liittyvä laiminlyönti). |
| --- | --- |

—

Vakuus voidaan realisoida laillisesti ja ilman ehtoja minkä tahansa laiminlyönnin sattuessa (ostaja-/luotonsaajamaan maakohtaiseen luottoriskiin liittyvä laiminlyönti).

| — | Vakuuksien tai käteistalletusten tuotto voidaan vapaasti muuntaa luoton valuuttaan tai muuhun kovaan valuuttaan. |
| --- | --- |

—

Vakuuksien tai käteistalletusten tuotto voidaan vapaasti muuntaa luoton valuuttaan tai muuhun kovaan valuuttaan.

| — | Laiminlyönnin sattuessa vakuudet siirretään suoraan luotonantajalle tai luotonantajalle maksetaan suoraan asianmukainen määrä käteistalletuksena. |
| --- | --- |

—

Laiminlyönnin sattuessa vakuudet siirretään suoraan luotonantajalle tai luotonantajalle maksetaan suoraan asianmukainen määrä käteistalletuksena.

Muut huomioon otettavat tekijät:

Menetelmää sovelletaan tavallisesti kaikkiin maihin, ostajiin/luotonsaajiin ja aloihin tarkastellen tapauskohtaisesti edellä mainittuja perusteita ja ottaen huomioon muun muassa seuraavat tekijät:

| — | Vakuuksien tai käteistalletuksen (julkisen tai yksityisen) omistuksen vaikutukset, esimerkiksi asianomaisen vakuuden realisoinnin todennäköisyyden osalta, kun kyseessä ovat julkiset velalliset. |
| --- | --- |

—

Vakuuksien tai käteistalletuksen (julkisen tai yksityisen) omistuksen vaikutukset, esimerkiksi asianomaisen vakuuden realisoinnin todennäköisyyden osalta, kun kyseessä ovat julkiset velalliset.

| — | Vakuuksien tuleva arvo sekä realisoinnin todennäköisyys ottaen huomioon yksikkö, ala sekä vakuuksien alkuperämaa. |
| --- | --- |

—

Vakuuksien tuleva arvo sekä realisoinnin todennäköisyys ottaen huomioon yksikkö, ala sekä vakuuksien alkuperämaa.

| — | Oikeudellinen ympäristö. |
| --- | --- |

—

Oikeudellinen ympäristö.

Sovellettavat MEF-tekijät

Sovellettavia erityisiä MEF-tekijöitä koskevat edellytykset:

| — | Niissä otetaan huomioon mahdollinen ulkoistamisaste edellyttäen, että muun muassa varallisuuden arvo pysyy vakaana ja vakuuden realisoimiseen vaikuttavat mahdolliset epävarmuustekijät otetaan huomioon. |
| --- | --- |

—

Niissä otetaan huomioon mahdollinen ulkoistamisaste edellyttäen, että muun muassa varallisuuden arvo pysyy vakaana ja vakuuden realisoimiseen vaikuttavat mahdolliset epävarmuustekijät otetaan huomioon.

| — | Ne määritetään tapauskohtaisesti ottaen huomioon muun muassa asetetun vakuuden arvo suhteessa luoton pääoman arvoon sekä vakuuden sijaintimaahan sovellettava maariskiluokitus. |
| --- | --- |

—

Ne määritetään tapauskohtaisesti ottaen huomioon muun muassa asetetun vakuuden arvo suhteessa luoton pääoman arvoon sekä vakuuden sijaintimaahan sovellettava maariskiluokitus.

Käteisvakuuden arvo saa olla korkeintaan 80 prosenttia ja osakkeiden tai joukkolainojen arvo korkeintaan 35 prosenttia niiden varovaisuusperiaatetta noudattaen arvioidusta arvosta.

3.   Ulkomailla sijaitseva reaalivakuus

Määritelmä:

Vakuutena ovat ulkomailla sijaitsevaan (kiinteään) reaalivarallisuuteen tehtävät ensisijaiset kiinnitykset.

Perusteet:

| — | Vakuus on varaukseton ja peruuttamaton luoton koko keston ajan. |
| --- | --- |

—

Vakuus on varaukseton ja peruuttamaton luoton koko keston ajan.

| — | Reaalivarallisuudella on varovaisuusperiaatetta noudattaen arvioitu projisoitu markkina-arvo, ja omistajalla on huomattava pääomaosuus. Tämä projisoitu markkina-arvo kattaa ostajan/luotonsaajan jäljellä olevan velan määrän koko takaisinmaksuajan. |
| --- | --- |

—

Reaalivarallisuudella on varovaisuusperiaatetta noudattaen arvioitu projisoitu markkina-arvo, ja omistajalla on huomattava pääomaosuus. Tämä projisoitu markkina-arvo kattaa ostajan/luotonsaajan jäljellä olevan velan määrän koko takaisinmaksuajan.

| — | Vakuus voidaan realisoida laillisesti ja ilman ehtoja minkä tahansa (ostaja-/luotonsaajamaan maakohtaiseen luottoriskiin liittyvän) laiminlyönnin sattuessa. |
| --- | --- |

—

Vakuus voidaan realisoida laillisesti ja ilman ehtoja minkä tahansa (ostaja-/luotonsaajamaan maakohtaiseen luottoriskiin liittyvän) laiminlyönnin sattuessa.

| — | Tuotto voidaan muuntaa luoton valuuttaan tai muuhun kovaan valuuttaan. |
| --- | --- |

—

Tuotto voidaan muuntaa luoton valuuttaan tai muuhun kovaan valuuttaan.

| — | Laiminlyönnin sattuessa asianomaiset tuotot maksetaan tai osoitetaan suoraan luotonantajalle. |
| --- | --- |

—

Laiminlyönnin sattuessa asianomaiset tuotot maksetaan tai osoitetaan suoraan luotonantajalle.

| — | Maan, jossa vakuus voidaan panna täytäntöön, on oltava parempaan riskiluokkaan kuuluva maa kuin ostaja/luotonsaajamaa, eli se on yleensä luokiteltu parhaaseen riskiluokkaan. |
| --- | --- |

—

Maan, jossa vakuus voidaan panna täytäntöön, on oltava parempaan riskiluokkaan kuuluva maa kuin ostaja/luotonsaajamaa, eli se on yleensä luokiteltu parhaaseen riskiluokkaan.

Muut huomioon otettavat tekijät:

Menetelmää sovelletaan tavallisesti kaikkiin maihin, ostajiin/luotonsaajiin ja aloihin tarkastellen tapauskohtaisesti edellä mainittuja perusteita ja ottaen huomioon muun muassa seuraavat tekijät:

| — | Reaalivarallisuuden (julkisen vai yksityisen) omistuksen vaikutukset esimerkiksi ottaen huomioon kyseisen vakuuden realisoinnin todennäköisyys, kun kyseessä ovat julkiset omistajat. |
| --- | --- |

—

Reaalivarallisuuden (julkisen vai yksityisen) omistuksen vaikutukset esimerkiksi ottaen huomioon kyseisen vakuuden realisoinnin todennäköisyys, kun kyseessä ovat julkiset omistajat.

| — | Reaalivarallisuuden sellainen ominaislaatu (esim. ala), joka voi vaikuttaa sen arvon säilymiseen vakaana ja realisoinnin todennäköisyyteen. |
| --- | --- |

—

Reaalivarallisuuden sellainen ominaislaatu (esim. ala), joka voi vaikuttaa sen arvon säilymiseen vakaana ja realisoinnin todennäköisyyteen.

| — | Oikeudellinen ympäristö. |
| --- | --- |

—

Oikeudellinen ympäristö.

Sovellettavat MEF-tekijät

Sovellettavia erityisiä MEF-tekijöitä koskevat edellytykset:

| — | Niissä otetaan huomioon mahdollinen ulkoistamisaste edellyttäen, että muun muassa varallisuuden arvo pysyy vakaana ja vakuuden realisoimiseen vaikuttavat mahdolliset epävarmuustekijät otetaan huomioon. |
| --- | --- |

—

Niissä otetaan huomioon mahdollinen ulkoistamisaste edellyttäen, että muun muassa varallisuuden arvo pysyy vakaana ja vakuuden realisoimiseen vaikuttavat mahdolliset epävarmuustekijät otetaan huomioon.

| — | Ne määritetään tapauskohtaisesti ottaen huomioon muun muassa asetetun vakuuden arvo suhteessa luoton pääoman arvoon sekä vakuuden sijaintimaahan sovellettava maariskiluokitus. |
| --- | --- |

—

Ne määritetään tapauskohtaisesti ottaen huomioon muun muassa asetetun vakuuden arvo suhteessa luoton pääoman arvoon sekä vakuuden sijaintimaahan sovellettava maariskiluokitus.

Tätä menetelmää soveltamalla saadun vähimmäistakuumaksun ja riskiä lieventämättä sovellettavan vähimmäistakuumaksun erotus saa olla korkeintaan 15 prosenttia riskiä lieventämättä sovellettavan vähimmäistakuumaksun ja omaisuuden sijaintimaan maariskiluokitusta soveltamalla saadun vähimmäistakuumaksun erotuksesta.

Seuraavissa tapauksissa sovelletaan hinnoittelun vaikutuksia mainituin perustein:

| — | Vakuuden (jonka tulee kattaa sekä pääoma että korko) määrää on rajoitettu yhdenmukaisesti luoton koko keston ajan, ja se on vähintään 10 prosenttia pääoman määrästä lisättynä asianmukaisella korolla tai 5 miljoonaa erityisnosto-oikeutta oleva pääoma lisättynä asianmukaisella korolla, kun hanke on yli 50 miljoonaa erityisnosto-oikeutta; tässä tapauksessa hinnoittelun vaikutusta sovelletaan määräsuhteessa takuun kattamaan pääomaan / luoton pääomaan. |
| --- | --- |

—

Vakuuden (jonka tulee kattaa sekä pääoma että korko) määrää on rajoitettu yhdenmukaisesti luoton koko keston ajan, ja se on vähintään 10 prosenttia pääoman määrästä lisättynä asianmukaisella korolla tai 5 miljoonaa erityisnosto-oikeutta oleva pääoma lisättynä asianmukaisella korolla, kun hanke on yli 50 miljoonaa erityisnosto-oikeutta; tässä tapauksessa hinnoittelun vaikutusta sovelletaan määräsuhteessa takuun kattamaan pääomaan / luoton pääomaan.

| — | Vakuuden (jonka tulee kattaa sekä pääoma että korko) määrää on rajoitettu ei-yhdenmukaisesti luoton koko keston ajan, ja se on vähintään 10 prosenttia pääoman määrästä lisättynä asianmukaisella korolla tai 5 miljoonaa erityisnosto-oikeutta oleva pääoma lisättynä asianmukaisella korolla, kun hanke on yli 50 miljoonaa erityisnosto-oikeutta. Tässä tapauksessa hinnoitteluvaikutusta sovelletaan määräsuhdeperiaatteella, joka on laskettu käyttämällä painotetun keskimääräisen takaisinmaksuajan käsitettä. |
| --- | --- |

—

Vakuuden (jonka tulee kattaa sekä pääoma että korko) määrää on rajoitettu ei-yhdenmukaisesti luoton koko keston ajan, ja se on vähintään 10 prosenttia pääoman määrästä lisättynä asianmukaisella korolla tai 5 miljoonaa erityisnosto-oikeutta oleva pääoma lisättynä asianmukaisella korolla, kun hanke on yli 50 miljoonaa erityisnosto-oikeutta. Tässä tapauksessa hinnoitteluvaikutusta sovelletaan määräsuhdeperiaatteella, joka on laskettu käyttämällä painotetun keskimääräisen takaisinmaksuajan käsitettä.

4.   Rahoitus, jonka vakuus perustuu ulkomailla sijaitseviin reaaliomaisuuseriin

Määritelmä:

Vakuutena on ulkomainen vuokraustoimi tai irtaimeen varallisuuteen tehtävä ensisijainen panttaus,

| 1) | jonka käytön tarkoituksena ei ole sulkea pois maakohtaista luottoriskiä (esim. korkean riskin maihin luokiteltujen maiden osalta) tai |
| --- | --- |

1)

jonka käytön tarkoituksena ei ole sulkea pois maakohtaista luottoriskiä (esim. korkean riskin maihin luokiteltujen maiden osalta) tai

| 2) | joka liittyy pääasiassa ostajaa/luotonsaajaa tai vuokranantajaa koskeviin riskeihin. |
| --- | --- |

2)

joka liittyy pääasiassa ostajaa/luotonsaajaa tai vuokranantajaa koskeviin riskeihin.

Perusteet:

| — | Varallisuus liittyy yleensä välittömästi liiketoimeen. |
| --- | --- |

—

Varallisuus liittyy yleensä välittömästi liiketoimeen.

| — | Varallisuus on tunnistettavaa, liikuteltavaa tai siirrettävää sekä sellaista, että luotonantajan, tämän edustajan tai tämän valtuuttaman muualle kuin ostajan/luotonsaajan tai vuokralaisen maahan sijoittautuneen henkilön on mahdollista takavarikoida tai ulosmitata se fyysisesti ja laillisesti. |
| --- | --- |

—

Varallisuus on tunnistettavaa, liikuteltavaa tai siirrettävää sekä sellaista, että luotonantajan, tämän edustajan tai tämän valtuuttaman muualle kuin ostajan/luotonsaajan tai vuokralaisen maahan sijoittautuneen henkilön on mahdollista takavarikoida tai ulosmitata se fyysisesti ja laillisesti.

| — | Vakuus on varaukseton ja peruuttamaton luoton koko keston ajan. |
| --- | --- |

—

Vakuus on varaukseton ja peruuttamaton luoton koko keston ajan.

| — | Varallisuudella on varovaisuusperiaatetta noudattaen arvioitu projisoitu markkina-arvo, joka kattaa jäljellä olevan velan määrän koko takaisinmaksuajan. |
| --- | --- |

—

Varallisuudella on varovaisuusperiaatetta noudattaen arvioitu projisoitu markkina-arvo, joka kattaa jäljellä olevan velan määrän koko takaisinmaksuajan.

| — | Vakuus on rekisteröity ulkomailla, hyväksyttävällä lainkäyttöalueella. |
| --- | --- |

—

Vakuus on rekisteröity ulkomailla, hyväksyttävällä lainkäyttöalueella.

| — | Varallisuus on vapaasti myytävissä, ja sitä on mahdollista käyttää ostajan/luotonsaajan tai vuokralaisen maan ulkopuolella. |
| --- | --- |

—

Varallisuus on vapaasti myytävissä, ja sitä on mahdollista käyttää ostajan/luotonsaajan tai vuokralaisen maan ulkopuolella.

| — | Tuotto voidaan vaihtaa luoton valuuttaan tai mihin tahansa muuhun kovaan valuuttaan. |
| --- | --- |

—

Tuotto voidaan vaihtaa luoton valuuttaan tai mihin tahansa muuhun kovaan valuuttaan.

| — | Jos vakuus realisoidaan, tuotto maksetaan suoraan luotonantajalle. |
| --- | --- |

—

Jos vakuus realisoidaan, tuotto maksetaan suoraan luotonantajalle.

Muut huomioon otettavat tekijät:

Menetelmää sovelletaan ensisijaisesti ilma-aluksiin, laivoihin ja öljynporauslauttoihin, jotka on pääasiallisesti tarkoitettu käytettäviksi ostajan/luotonsaajan tai vuokralaisen maan ulkopuolella. Sitä voidaan kuitenkin soveltaa kaikkiin maihin, ostajiin/luotonsaajiin ja aloihin tarkastellen tapauskohtaisesti edellä mainittuja perusteita ja ottaen huomioon muun muassa seuraavat tekijät:

| — | Varallisuuden sellainen ominaislaatu, joka voi vaikuttaa sen täydelliseen liikuteltavuuteen, mahdollisuuteen sen takavarikointiin ostajan/luotonsaajan tai vuokralaisen maan ulkopuolella sekä sen projisoituun kaupalliseen markkina-arvoon. |
| --- | --- |

—

Varallisuuden sellainen ominaislaatu, joka voi vaikuttaa sen täydelliseen liikuteltavuuteen, mahdollisuuteen sen takavarikointiin ostajan/luotonsaajan tai vuokralaisen maan ulkopuolella sekä sen projisoituun kaupalliseen markkina-arvoon.

| — | Varallisuuden ulosmittauksesta, kuljetuksesta, kunnostamisesta ja jälleenmyynnistä aiheutuvat kustannukset sekä sen jälleenmyyntiin mennessä kertyvät korkokustannukset. |
| --- | --- |

—

Varallisuuden ulosmittauksesta, kuljetuksesta, kunnostamisesta ja jälleenmyynnistä aiheutuvat kustannukset sekä sen jälleenmyyntiin mennessä kertyvät korkokustannukset.

| — | Mahdollisuus omaisuuden ulosmittaamiseen parhaaseen riskiluokkaan kuuluvissa maissa, joissa on asianmukainen oikeudellinen ympäristö. |
| --- | --- |

—

Mahdollisuus omaisuuden ulosmittaamiseen parhaaseen riskiluokkaan kuuluvissa maissa, joissa on asianmukainen oikeudellinen ympäristö.

Sovellettavat MEF-tekijät

Sovellettavia erityisiä MEF-tekijöitä koskevat edellytykset:

| — | Niissä otetaan huomioon mahdollisen maakohtaisen luottoriskin lieventämisaste, joka riippuu muun muassa omaisuuden arvon säilymisestä vakaana sekä mahdollisista ongelmista omaisuuden kansainvälisessä takaisinsaatavuudessa. |
| --- | --- |

—

Niissä otetaan huomioon mahdollisen maakohtaisen luottoriskin lieventämisaste, joka riippuu muun muassa omaisuuden arvon säilymisestä vakaana sekä mahdollisista ongelmista omaisuuden kansainvälisessä takaisinsaatavuudessa.

| — | Ne määritetään tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

—

Ne määritetään tapauskohtaisesti.

| — | Ne eivät ilma-alusten osalta ylitä arvoja 0,10 tai 0,20. |
| --- | --- |

—

Ne eivät ilma-alusten osalta ylitä arvoja 0,10 tai 0,20.

Jos vakuuden (jonka tulisi kattaa sekä pääoma että korko) määrää on rajoitettu yhdenmukaisesti luoton koko keston ajan ja se on vähintään 10 prosenttia pääoman määrästä lisättynä asianmukaisella korolla tai 5 miljoonaa erityisnosto-oikeutta oleva pääoma lisättynä asianmukaisella korolla, kun hanke on yli 50 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, MEF lasketaan käyttäen perusteena vakuuden määrää suhteessa takuun kattamaan pääomaan / luoton pääomaan.

5.   Yhteisrahoitus kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa

Määritelmä:

Vientiluotto (eli vakuutus/takuu/laina) yhteisrahoitetaan sellaisen kansainvälisen rahoituslaitoksen kanssa, jonka osallistujat ovat luokitelleet preemion laskemiseksi.

Perusteet:

| — | Kansainvälisellä rahoituslaitoksella on velkojana etuoikeusasema. |
| --- | --- |

—

Kansainvälisellä rahoituslaitoksella on velkojana etuoikeusasema.

| — | Kansainvälinen rahoituslaitos on arvioinut hankkeen, sen tekniset, taloudelliset ja rahoitukselliset näkökohdat sekä maariskiympäristön. |
| --- | --- |

—

Kansainvälinen rahoituslaitos on arvioinut hankkeen, sen tekniset, taloudelliset ja rahoitukselliset näkökohdat sekä maariskiympäristön.

| — | Kansainvälisen rahoituslaitoksen todetaan seuraavan hankkeen toteutusta ja takaisinmaksua. |
| --- | --- |

—

Kansainvälisen rahoituslaitoksen todetaan seuraavan hankkeen toteutusta ja takaisinmaksua.

Muut huomioon otettavat tekijät:

Menetelmää sovelletaan kaikkiin maihin/ostajiin/luotonsaajiin ja kaikkiin aloihin, joilla kansainvälinen rahoituslaitos voi toimia asemansa ja käytäntönsä mukaisesti, tarkastellen tapauskohtaisesti edellä mainittuja perusteita ja ottaen huomioon hankkeen osalta muun muassa seuraavat tekijät:

| — | ovatko järjestelyn osallistuja ja kansainvälinen rahoituslaitos pyrkineet läheiseen yhteistyöhön hankkeen arvioinnin ja käynnistysvaiheen sekä sen rahoituksen aikana |
| --- | --- |

—

ovatko järjestelyn osallistuja ja kansainvälinen rahoituslaitos pyrkineet läheiseen yhteistyöhön hankkeen arvioinnin ja käynnistysvaiheen sekä sen rahoituksen aikana

| — | onko kansainvälinen rahoituslaitos myöntänyt osallistujalle tasavertaisen aseman sekä ristikkäistä laiminlyöntiä koskevan ehdon luoton koko määrälle ja kestolle |
| --- | --- |

—

onko kansainvälinen rahoituslaitos myöntänyt osallistujalle tasavertaisen aseman sekä ristikkäistä laiminlyöntiä koskevan ehdon luoton koko määrälle ja kestolle

| — | sovelletaanko osallistujan ja kansainvälisen rahoituslaitoksen välisiä ehtoja ja yhteistyötä myös silloin, kun kahden luoton erääntymisaikataulut eroavat toisistaan |
| --- | --- |

—

sovelletaanko osallistujan ja kansainvälisen rahoituslaitoksen välisiä ehtoja ja yhteistyötä myös silloin, kun kahden luoton erääntymisaikataulut eroavat toisistaan

| — | sovelletaanko samoja rahoituslaitosjärjestelyjä osallistujan kaikkiin kilpaileviin tarjouksiin. |
| --- | --- |

—

sovelletaanko samoja rahoituslaitosjärjestelyjä osallistujan kaikkiin kilpaileviin tarjouksiin.

Sovellettavat MEF-tekijät

Sovellettava MEF-tekijän enimmäismäärä on korkeintaan 0,05.

6.   Paikallisvaluuttamääräinen rahoitus

Määritelmä:

Sopimus ja rahoitus neuvotellaan vaihdettavissa ja saatavilla olevissa paikallisissa valuutoissa, jotka ovat muita kuin kovia valuuttoja, ja rahoitus hoidetaan paikallisesti siirtoriskin lieventämiseksi tai poistamiseksi. Kahden ensimmäisen maakohtaisen luottoriskin esiintyminen ei periaatteessa vaikuta paikallisessa valuutassa olevaan ensisijaiseen velkasitoumukseen.

Perusteet:

| — | Vientiluottolaitoksen vastuu tai suoralle luotonantajalle suoritettavat korvaukset tai maksut ilmaistaan ja suoritetaan paikallisena valuuttana. |
| --- | --- |

—

Vientiluottolaitoksen vastuu tai suoralle luotonantajalle suoritettavat korvaukset tai maksut ilmaistaan ja suoritetaan paikallisena valuuttana.

| — | Vientiluottolaitokselle ei yleensä synny siirtoriskiä. |
| --- | --- |

—

Vientiluottolaitokselle ei yleensä synny siirtoriskiä.

| — | Paikallisessa valuutassa tehtyjä talletuksia ei yleensä tarvitse vaihtaa kovaksi valuutaksi. |
| --- | --- |

—

Paikallisessa valuutassa tehtyjä talletuksia ei yleensä tarvitse vaihtaa kovaksi valuutaksi.

| — | Takaisinmaksua, jonka luotonsaaja suorittaa omassa valuutassaan ja omassa maassaan, pidetään laillisena velanmaksuna. |
| --- | --- |

—

Takaisinmaksua, jonka luotonsaaja suorittaa omassa valuutassaan ja omassa maassaan, pidetään laillisena velanmaksuna.

| — | Jos luotonsaajan tulot ovat sen omassa valuutassa, luotonsaaja on suojattu valuuttakurssien haitalliselta vaihtelulta. |
| --- | --- |

—

Jos luotonsaajan tulot ovat sen omassa valuutassa, luotonsaaja on suojattu valuuttakurssien haitalliselta vaihtelulta.

| — | Luotonsaajan maan siirtomääräykset eivät vaikuta luotonsaajan takaisinmaksuvelvoitteisiin, jotka säilyvät paikallisessa valuutassa. |
| --- | --- |

—

Luotonsaajan maan siirtomääräykset eivät vaikuta luotonsaajan takaisinmaksuvelvoitteisiin, jotka säilyvät paikallisessa valuutassa.

| — | Jos laiminlyönnin seurauksena korvauksia maksetaan paikallisessa valuutassa, kyseisen korvauksen arvo muunnetaan samansuuruiseksi määräksi kovaa valuuttaa lainasopimuksessa määrätyllä tavalla. Kun korvaus peritään paikallisessa valuutassa, vasta-arvoksi katsotaan sama arvo kuin korvauksen arvo kovassa valuutassa sillä hetkellä, kun korvaus maksetaan. |
| --- | --- |

—

Jos laiminlyönnin seurauksena korvauksia maksetaan paikallisessa valuutassa, kyseisen korvauksen arvo muunnetaan samansuuruiseksi määräksi kovaa valuuttaa lainasopimuksessa määrätyllä tavalla. Kun korvaus peritään paikallisessa valuutassa, vasta-arvoksi katsotaan sama arvo kuin korvauksen arvo kovassa valuutassa sillä hetkellä, kun korvaus maksetaan.

| — | Ostajan/luotonsaajan paikallisessa valuutassa suorittamien takaisinmaksujen vaihtamisesta vastaa se vakuutettu osapuoli, joka kantaa myös paikallista valuuttaa olevien tulojen devalvoitumiseen tai revalvoitumiseen liittyvän valuuttariskin. (Vaikka suoralle luotonantajalle voikin syntyä kurssivaihtelujen vuoksi välitön kurssiriski, tällä ei ole yhteyttä maariskeihin tai ostajan/luotonsaajan riskeihin.) |
| --- | --- |

—

Ostajan/luotonsaajan paikallisessa valuutassa suorittamien takaisinmaksujen vaihtamisesta vastaa se vakuutettu osapuoli, joka kantaa myös paikallista valuuttaa olevien tulojen devalvoitumiseen tai revalvoitumiseen liittyvän valuuttariskin. (Vaikka suoralle luotonantajalle voikin syntyä kurssivaihtelujen vuoksi välitön kurssiriski, tällä ei ole yhteyttä maariskeihin tai ostajan/luotonsaajan riskeihin.)

Muut huomioon otettavat tekijät:

Menetelmää sovelletaan valikoivasti muunnettaviin ja siirrettäviin valuuttoihin silloin, kun talous on terveellä perustalla. Osallistujan vientiluottolaitoksen tulisi pystyä täyttämään sen omassa valuutassa ilmaistut maksuvelvoitteet, jos paikallisesta valuutasta tulee joko ei-siirrettävä tai ei-muunnettava valuutta sen jälkeen, kun vientiluottolaitos on hyväksynyt vastuun. (Tämä riski kohdistuisi kuitenkin suoraan luotonantajaan.)

Jos laiminlyödyn maksun määrä (ei koko laina-arvo) muunnetaan vastaavan suuruiseksi määräksi kovaa valuuttaa, olisi luotonsaajalla edelleen jatkuva paikallista valuuttaa oleva velkasitoumus, joskin arvoltaan ns. avoin, suhteessa laiminlyödyn määrän arvoon kovassa valuutassa. Jäljellä olevan velan lopullisen maksun, jonka luotonsaaja suorittaa paikallisessa valuutassa, olisi oltava samansuuruinen kuin maksetun korvauksen arvo kovassa valuutassa korvauksen maksuhetkellä.

Sovellettavat MEF-tekijät

Sovellettava erityinen MEF olisi määritettävä tapauskohtaisesti, kuitenkin niin, että sen enimmäismäärä on 0,50, jos ensimmäiset kolme maakohtaista luottoriskiä on poissuljettu. Jos riski on ainoastaan lievennetty eikä nimenomaisesti poissuljettu, MEF-tekijän enimmäismäärä on 0,35.

7.   Vakuutus tai ehdollinen takaus kolmannesta maasta

8.   Valtion riskiä parempi luotonsaaja

Tämän liitteen menetelmien 7 ja 8 käyttöä käsitellään osallistujien kesken.

---

(1)  Luottoajan lainanhoitokatetta (LLCR) ja vuotuista lainojen hoitokatetta (ADSCR) koskevat laskelmat tehdään noudattaen samoja käytäntöjä, kuin varovaisuusperiaatetta noudattavat kansainväliset luotonantajat soveltavat vahvistaessaan oletetun kassavirtaolettamuksen (keskiskenaario) lainasopimusta allekirjoitettaessa tai juuri sitä ennen täysimääräisen teknisen ja taloudellisen due diligence -tarkastuksen suorittamisen jälkeen.

LIITE IX

KEHITYSAVUN LAADUN ARVIOINTIPERUSTEET

KEHITYSAVULLA RAHOITETTUJEN HANKKEIDEN LAADUN ARVIOINTI

OECD:n kehitysapukomitea DAC on kehittänyt viime vuosina perusteita, joiden avulla pyritään varmistamaan, että osittain tai kokonaan julkisella kehitysavulla (ODA) rahoitetut kehitysmaahankkeet edistävät kehitystä. Nämä perusteet on lueteltu olennaisilta osiltaan

| — | DAC:n perusteissa hankkeiden ennakkoarviointia varten (DAC Principles for Project Appraisal 1988) |
| --- | --- |

—

DAC:n perusteissa hankkeiden ennakkoarviointia varten (DAC Principles for Project Appraisal 1988)

| — | yhdistelmärahoitusta ja sidottua tai osittain sitomatonta julkista kehitysapua koskevissa DAC:n suuntaviivoissa (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987) |
| --- | --- |

—

yhdistelmärahoitusta ja sidottua tai osittain sitomatonta julkista kehitysapua koskevissa DAC:n suuntaviivoissa (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987)

| — | julkisen kehitysavun hyvissä hankintakäytännöissä (Good Procurement Practices for Official Development Aid, 1986). |
| --- | --- |

—

julkisen kehitysavun hyvissä hankintakäytännöissä (Good Procurement Practices for Official Development Aid, 1986).

HANKKEEN YHTEENSOPIVUUS VASTAANOTTAJAMAAN YLEISIIN INVESTOINTITAVOITTEISIIN NÄHDEN (HANKKEIDEN VALINTA)

Onko hanke osa vastaanottajamaan keskeisten rahoitus- ja suunnitteluviranomaisten jo hyväksymiä investointiohjelmia tai julkisten varojen käyttöohjelmia?

(On ilmoitettava asiakirja, jossa hanke mainitaan, esimerkiksi vastaanottajamaan julkinen sijoitusohjelma.)

Rahoittaako jokin kansainvälinen kehitysapurahoituslaitos osan hanketta?

Onko olemassa todisteita siitä, että jokin kansainvälinen kehitysapurahoituslaitos tai jokin muu DAC:n jäsen on harkinnut hankkeen rahoittamista ja hylännyt sen kehitysyhteistyön kannalta vähämerkityksisenä?

Kun on kyse yksityisen sektorin hankkeesta, onko vastaanottajamaan hallitus hyväksynyt hankkeen?

Sovelletaanko hankkeeseen sellaista hallitustenvälistä sopimusta, joka antaa avunantajalle laajemman avustustoimintavalikoiman vastaanottajamaassa?

HANKKEIDEN VALMISTELU JA ENNAKKOARVIOINTI

Onko hanke valmisteltu, suunniteltu ja arvioitu sellaisten vaatimusten ja perusteiden mukaisesti, jotka vastaavat suurin piirtein DAC:n määrittämiä hankkeiden ennakkoarvioinnin perusteita (PPA)? Hankkeen arvioinnissa huomioon otettavat osatekijät ovat

| a) | taloudelliset tekijät (PPA:n kohdat 30–38) |
| --- | --- |

a)

taloudelliset tekijät (PPA:n kohdat 30–38)

| b) | tekniset tekijät (PPA:n kohta 22) |
| --- | --- |

b)

tekniset tekijät (PPA:n kohta 22)

| c) | rahoitukselliset tekijät (PPA:n kohdat 23–29). |
| --- | --- |

c)

rahoitukselliset tekijät (PPA:n kohdat 23–29).

Kun on kyse tuottavasta hankkeesta, erityisesti jos tuotanto on suunnattu markkinoille, joilla on kilpailua, onko kehitysapurahoituksen lahja-aste saatettu varojen loppukäyttäjän käyttöön? (PPA:n kohta 25)

| a) | institutionaalisten tekijöiden arviointi (PPA:n kohdat 40–44) |
| --- | --- |

a)

institutionaalisten tekijöiden arviointi (PPA:n kohdat 40–44)

| b) | sosiaalinen analyysi sekä kustannusten ja etujen jakaantumisen määrittely (PPA:n kohdat 47–57) |
| --- | --- |

b)

sosiaalinen analyysi sekä kustannusten ja etujen jakaantumisen määrittely (PPA:n kohdat 47–57)

| c) | ympäristötekijöiden arviointi (PPA:n kohta 55–57). |
| --- | --- |

c)

ympäristötekijöiden arviointi (PPA:n kohta 55–57).

HANKINTAMENETTELYT

Mitä seuraavista hankintamenettelyistä käytetään? (Periaatteet on määritelty julkisen kehitysavun hyvissä hankintakäytännöissä.)

| a) | kansainvälinen tarjouskilpailu (Hankintakäytäntöjen periaate III ja sen liite 2: Tehokkaan kansainvälisen tarjouskilpailun vähimmäisvaatimukset) |
| --- | --- |

a)

kansainvälinen tarjouskilpailu (Hankintakäytäntöjen periaate III ja sen liite 2: Tehokkaan kansainvälisen tarjouskilpailun vähimmäisvaatimukset)

| b) | kansallinen tarjouskilpailu (periaate IV) |
| --- | --- |

b)

kansallinen tarjouskilpailu (periaate IV)

| c) | epävirallinen kilpailu ja suorat neuvottelut (periaate V, A tai B). |
| --- | --- |

c)

epävirallinen kilpailu ja suorat neuvottelut (periaate V, A tai B).

Onko hankintojen hinnan ja laadun tarkistusta suunniteltu? (PPA:n kohta 63)

LIITE X

HANKERAHOITUSTOIMIIN SOVELLETTAVAT EHDOT

I   LUKU

YLEISET MÄÄRÄYKSET

1.   Soveltamisala

| a) | Tässä liitteessä esitetään ne ehdot, joiden soveltamista osallistujat voivat tukea lisäyksessä 1 vahvistetut kelpoisuusehdot täyttävien hankerahoitustoimien yhteydessä. |
| --- | --- |

a)

Tässä liitteessä esitetään ne ehdot, joiden soveltamista osallistujat voivat tukea lisäyksessä 1 vahvistetut kelpoisuusehdot täyttävien hankerahoitustoimien yhteydessä.

| b) | Tilanteissa, joiden osalta tässä liitteessä ei erikseen määrätä, sovelletaan järjestelyn ehtoja. |
| --- | --- |

b)

Tilanteissa, joiden osalta tässä liitteessä ei erikseen määrätä, sovelletaan järjestelyn ehtoja.

II   LUKU

RAHOITUSEHDOT

2.   Enimmäistakaisinmaksuajat

Enimmäistakaisinmaksuaika on 14 vuotta. Jos osallistujien vientiluotolle myöntämän julkisen tuen määrä kuitenkin ylittää 35 prosenttia korkean tulotason OECD-maassa sijaitsevan hankkeen syndikoidusta luotosta, enimmäistakaisinmaksuaika on kymmenen vuotta.

3.   Pääoman takaisinmaksu ja koron maksaminen

Vientiluoton pääoma voidaan maksaa takaisin erisuuruisina erinä ja pääomaa korkoineen voidaan lyhentää harvemmin kuin puolivuosittain, kunhan seuraavat ehdot täyttyvät:

| a) | Mikään yksittäinen pääoman takaisinmaksuerä tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia luoton pääomasta. |
| --- | --- |

a)

Mikään yksittäinen pääoman takaisinmaksuerä tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia luoton pääomasta.

| b) | Ensimmäinen takaisinmaksuerä on suoritettava viimeistään 24 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta, ja tuolloin on luoton pääomasta oltava maksettuna takaisin vähintään 2 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

Ensimmäinen takaisinmaksuerä on suoritettava viimeistään 24 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta, ja tuolloin on luoton pääomasta oltava maksettuna takaisin vähintään 2 prosenttia.

| c) | Korkoa on maksettava vähintään joka kahdestoista kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

c)

Korkoa on maksettava vähintään joka kahdestoista kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| d) | Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika on enintään seitsemän vuotta ja kolme kuukautta. Jos osallistujien vientiluotolle myöntämän julkisen tuen määrä kuitenkin ylittää 35 prosenttia korkean tulotason OECD-maassa sijaitsevan hankkeen syndikoidusta luotosta, kyseinen takaisinmaksuaika on enintään viisi vuotta ja kolme kuukautta. |
| --- | --- |

d)

Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika on enintään seitsemän vuotta ja kolme kuukautta. Jos osallistujien vientiluotolle myöntämän julkisen tuen määrä kuitenkin ylittää 35 prosenttia korkean tulotason OECD-maassa sijaitsevan hankkeen syndikoidusta luotosta, kyseinen takaisinmaksuaika on enintään viisi vuotta ja kolme kuukautta.

| e) | Osallistujan on tehtävä tämän liitteen 5 artiklan mukainen ennakkoilmoitus. |
| --- | --- |

e)

Osallistujan on tehtävä tämän liitteen 5 artiklan mukainen ennakkoilmoitus.

4.   Kiinteät vähimmäiskorot

Kun osallistujat antavat virallista rahoitustukea kiinteäkorkoisille lainoille,

| a) | osallistujat soveltavat enintään 12 vuoden takaisinmaksuaikoihin asianmukaisia markkinaviitekorkoja, jotka on määritelty järjestelyn 20 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

osallistujat soveltavat enintään 12 vuoden takaisinmaksuaikoihin asianmukaisia markkinaviitekorkoja, jotka on määritelty järjestelyn 20 artiklan mukaisesti;

| b) | yli 12 vuoden takaisinmaksuaikaan sovelletaan 20 peruspisteen korotusta markkinaviitekorkoihin kaikkien valuuttojen osalta. |
| --- | --- |

b)

yli 12 vuoden takaisinmaksuaikaan sovelletaan 20 peruspisteen korotusta markkinaviitekorkoihin kaikkien valuuttojen osalta.

III   LUKU

MENETTELYT

5.   Ennakkoilmoitus hankerahoitustoimista

Osallistujan on ilmoitettava kaikille osallistujille aikeestaan myöntää tukea tämän liitteen ehtojen mukaisesti vähintään kymmenen kalenteripäivää ennen sitoumuksen tekemistä. Ilmoitus on toimitettava järjestelyn liitteen V mukaisesti. Jos joku toinen osallistuja pyytää keskusteluja näiden 10 vuorokauden aikana, aloitteen tehneen osallistujan on odotettava vielä toiset kymmenen vuorokautta, ennen kuin se sitoutuu tukemaan kyseisiä ehtoja.

Lisäys 1

HANKERAHOITUSTOIMIA KOSKEVAT KELPOISUUSEHDOT

I   Perusedellytykset

Toimeen liittyvät tai sille ovat luonteenomaista seuraavat:

| a) | Tietyn taloudellisen yksikön rahoitus siten, että luotonantaja hyväksyy kyseisen taloudellisen yksikön kassavirtojen ja tuoton käyttämisen lainan takaisinmaksuun ja sen varallisuuden käyttämisen luoton vakuutena. |
| --- | --- |

a)

Tietyn taloudellisen yksikön rahoitus siten, että luotonantaja hyväksyy kyseisen taloudellisen yksikön kassavirtojen ja tuoton käyttämisen lainan takaisinmaksuun ja sen varallisuuden käyttämisen luoton vakuutena.

| b) | Vientitoimien rahoittaminen (oikeudellisesti ja taloudellisesti) riippumattoman hankeyhtiön, esimerkiksi erityisesti tiettyä tarkoitusta varten perustetun yhtiön (special purpose company), kanssa, kun kyseessä on omia tuloja tuottava investointihanke. |
| --- | --- |

b)

Vientitoimien rahoittaminen (oikeudellisesti ja taloudellisesti) riippumattoman hankeyhtiön, esimerkiksi erityisesti tiettyä tarkoitusta varten perustetun yhtiön (special purpose company), kanssa, kun kyseessä on omia tuloja tuottava investointihanke.

| c) | Asianmukainen riskin hajauttaminen hankkeeseen sitoutuneiden osapuolten, esimerkiksi yksityisten tai luottokelpoisten julkisten osakkaiden, viejien, luotonantajien ja ostositoumusten antajien kesken, sekä riittävä oman pääoman osuus. |
| --- | --- |

c)

Asianmukainen riskin hajauttaminen hankkeeseen sitoutuneiden osapuolten, esimerkiksi yksityisten tai luottokelpoisten julkisten osakkaiden, viejien, luotonantajien ja ostositoumusten antajien kesken, sekä riittävä oman pääoman osuus.

| d) | Hankkeen kassavirran riittävyys kattamaan toimintakulut ja velanhoitokustannukset koko takaisinmaksuajan. |
| --- | --- |

d)

Hankkeen kassavirran riittävyys kattamaan toimintakulut ja velanhoitokustannukset koko takaisinmaksuajan.

| e) | Hankkeen tuloista vähennetään ensiksi toimintakulut ja velanhoitokustannukset. |
| --- | --- |

e)

Hankkeen tuloista vähennetään ensiksi toimintakulut ja velanhoitokustannukset.

| f) | Kyse on muusta kuin valtio-ostajasta tai -lainaajasta ilman valtion maksutakuuta (lukuun ottamatta toimitustakausta, esimerkiksi ostositoumusjärjestelyjä). |
| --- | --- |

f)

Kyse on muusta kuin valtio-ostajasta tai -lainaajasta ilman valtion maksutakuuta (lukuun ottamatta toimitustakausta, esimerkiksi ostositoumusjärjestelyjä).

| g) | Omaisuuseriin perustuvia vakuuksia hankkeen tuotoille/omaisuudelle, esimerkiksi sijoituksia, pantteja tai kassavirtatilejä. |
| --- | --- |

g)

Omaisuuseriin perustuvia vakuuksia hankkeen tuotoille/omaisuudelle, esimerkiksi sijoituksia, pantteja tai kassavirtatilejä.

| h) | Vähän tai ei lainkaan turvautumista hankkeen yksityisen sektorin osakkaisiin tai hankkeen sidosryhmiin (sponsorit) hankkeen päätökseen saamisen jälkeen. |
| --- | --- |

h)

Vähän tai ei lainkaan turvautumista hankkeen yksityisen sektorin osakkaisiin tai hankkeen sidosryhmiin (sponsorit) hankkeen päätökseen saamisen jälkeen.

II   Korkean tulotason OECD-maissa toteutettaviin hankerahoitustoimiin sovellettavat lisäkriteerit

Toimeen liittyy tai sille on luonteenominaista jokin seuraavista:

| a) | Osallistuminen luoton syndikointiin sellaisten yksityisten rahoituslaitosten kanssa, jotka eivät saa julkisesti tuettua vientiluottoa, jolloin






  1) | osallistuja on vähemmistöosakkaana ja tasavertaisessa asemassa luoton koko kestoajan; |
| --- | --- | --- |

a)

Osallistuminen luoton syndikointiin sellaisten yksityisten rahoituslaitosten kanssa, jotka eivät saa julkisesti tuettua vientiluottoa, jolloin

1)

osallistuja on vähemmistöosakkaana ja tasavertaisessa asemassa luoton koko kestoajan;

| 2) | osallistujien vientiluotolle myöntämän julkisen tuen osuus on alle 50 prosenttia syndikoidusta luotosta. |
| --- | --- |

2)

osallistujien vientiluotolle myöntämän julkisen tuen osuus on alle 50 prosenttia syndikoidusta luotosta.

| b) | Julkisen tuen takuumaksu ei alita yksityisiltä markkinoilta saatavissa olevaa rahoitusta ja on verrannollinen vastaaviin maksuihin, joita muut syndikaattiin osallistuvat yksityiset rahoituslaitokset perivät. |
| --- | --- |

b)

Julkisen tuen takuumaksu ei alita yksityisiltä markkinoilta saatavissa olevaa rahoitusta ja on verrannollinen vastaaviin maksuihin, joita muut syndikaattiin osallistuvat yksityiset rahoituslaitokset perivät.

LIITE XI

MÄÄRITELMÄT

Tässä järjestelyssä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | Sitoumuksella tarkoitetaan kaikenlaisia lausuntoja, joissa vastaanottajamaalle, ostajalle, luotonsaajalle, viejälle tai rahoituslaitokselle ilmoitetaan halukkuudesta tai aikomuksesta myöntää julkista tukea. |
| --- | --- |

a)

Sitoumuksella tarkoitetaan kaikenlaisia lausuntoja, joissa vastaanottajamaalle, ostajalle, luotonsaajalle, viejälle tai rahoituslaitokselle ilmoitetaan halukkuudesta tai aikomuksesta myöntää julkista tukea.

| b) | Yhteisellä kannalla tarkoitetaan sopimuspuolten välistä sopimusta julkisen tuen rahoittamisen perusteista tietyn toimen yhteydessä tai tietyissä olosuhteissa. Hyväksytyn yhteisen kannan mukaisia sääntöjä sovelletaan järjestelyn sääntöjen sijasta ainoastaan yhteisessä kannassa yksilöidyn toimen tai siinä yksilöityjen olosuhteiden yhteydessä. |
| --- | --- |

b)

Yhteisellä kannalla tarkoitetaan sopimuspuolten välistä sopimusta julkisen tuen rahoittamisen perusteista tietyn toimen yhteydessä tai tietyissä olosuhteissa. Hyväksytyn yhteisen kannan mukaisia sääntöjä sovelletaan järjestelyn sääntöjen sijasta ainoastaan yhteisessä kannassa yksilöidyn toimen tai siinä yksilöityjen olosuhteiden yhteydessä.

| c) | Sidotun avun lahja-asteella tarkoitetaan 100 prosentin lahja-astetta, kun kyseessä on lahjoitus. Lainojen osalta lahja-aste on puolestaan lainan nimellisen arvon ja luotonsaajan suorittamien tulevien lainanhoitomaksujen diskontatun nykyarvon välinen erotus. Tämä erotus ilmaistaan prosenttiosuutena lainan nimellisestä arvosta. |
| --- | --- |

c)

Sidotun avun lahja-asteella tarkoitetaan 100 prosentin lahja-astetta, kun kyseessä on lahjoitus. Lainojen osalta lahja-aste on puolestaan lainan nimellisen arvon ja luotonsaajan suorittamien tulevien lainanhoitomaksujen diskontatun nykyarvon välinen erotus. Tämä erotus ilmaistaan prosenttiosuutena lainan nimellisestä arvosta.

| d) | Vientisopimuksen arvolla tarkoitetaan vientitavaroiden ja/tai -palvelujen ostajan maksamaa tai hänen puolestaan maksettavaa kokonaismäärää jäljempänä määriteltyjä paikalliskustannuksia lukuun ottamatta. Leasingvuokraustoimen yhteydessä leasingvuokrasta vähennetään korkoa vastaava osa. |
| --- | --- |

d)

Vientisopimuksen arvolla tarkoitetaan vientitavaroiden ja/tai -palvelujen ostajan maksamaa tai hänen puolestaan maksettavaa kokonaismäärää jäljempänä määriteltyjä paikalliskustannuksia lukuun ottamatta. Leasingvuokraustoimen yhteydessä leasingvuokrasta vähennetään korkoa vastaava osa.

| e) | Lopullisella maksusitoumuksella tarkoitetaan sitoumusta, jossa sopimuspuoli sitoutuu (joko yksittäisenä toimena tai puiteluottona toteutettavan) vientiluottotoimen yhteydessä täsmällisiin ja täydellisiin rahoitusehtoihin joko kahdenvälisellä sopimuksella tai yksipuolisella tahdonilmaisulla. |
| --- | --- |

e)

Lopullisella maksusitoumuksella tarkoitetaan sitoumusta, jossa sopimuspuoli sitoutuu (joko yksittäisenä toimena tai puiteluottona toteutettavan) vientiluottotoimen yhteydessä täsmällisiin ja täydellisiin rahoitusehtoihin joko kahdenvälisellä sopimuksella tai yksipuolisella tahdonilmaisulla.

| f) | Korkotuella tarkoitetaan hallituksen ja pankkien tai muiden rahoituslaitosten välistä järjestelyä, jonka avulla voidaan myöntää kiinteäkorkoista vientirahoitusta, joka vastaa markkinakorkoa tai on sitä korkeampi. |
| --- | --- |

f)

Korkotuella tarkoitetaan hallituksen ja pankkien tai muiden rahoituslaitosten välistä järjestelyä, jonka avulla voidaan myöntää kiinteäkorkoista vientirahoitusta, joka vastaa markkinakorkoa tai on sitä korkeampi.

| g) | Puiteluotoilla tarkoitetaan kaikenlaisia vientiluottojen kehyksiä, jotka koskevat useita tiettyyn hankkeeseen mahdollisesti liittyviä liiketoimia. |
| --- | --- |

g)

Puiteluotoilla tarkoitetaan kaikenlaisia vientiluottojen kehyksiä, jotka koskevat useita tiettyyn hankkeeseen mahdollisesti liittyviä liiketoimia.

| h) | Paikalliskustannuksilla tarkoitetaan kustannuksia sellaisten ostajamaasta peräisin olevien tavaroiden ja palvelujen hankkimisesta, jotka ovat tarpeen joko viejän sopimuksen panemiseksi täytäntöön tai sellaisen hankkeen päätökseen saattamiseksi, josta viejän sopimus on osa. Paikalliskustannuksiin ei lasketa viejän edustajalle ostajamaassa maksettavaa palkkiota. |
| --- | --- |

h)

Paikalliskustannuksilla tarkoitetaan kustannuksia sellaisten ostajamaasta peräisin olevien tavaroiden ja palvelujen hankkimisesta, jotka ovat tarpeen joko viejän sopimuksen panemiseksi täytäntöön tai sellaisen hankkeen päätökseen saattamiseksi, josta viejän sopimus on osa. Paikalliskustannuksiin ei lasketa viejän edustajalle ostajamaassa maksettavaa palkkiota.

| i) | Pelkällä takuuturvalla tarkoitetaan hallituksen tai sen puolesta myönnettävää julkista tukea, jota myönnetään ainoastaan vientiluoton takuuna tai vakuutuksena ja johon ei siis liity julkista rahoitustukea. |
| --- | --- |

i)

Pelkällä takuuturvalla tarkoitetaan hallituksen tai sen puolesta myönnettävää julkista tukea, jota myönnetään ainoastaan vientiluoton takuuna tai vakuutuksena ja johon ei siis liity julkista rahoitustukea.

| j) | Takaisinmaksuajalla tarkoitetaan ajanjaksoa, joka alkaa tässä liitteessä tarkoitettuna luoton alkamisajankohtana ja päättyy sopimuksen mukaisena pääoman viimeisen lyhennyserän maksupäivänä. |
| --- | --- |

j)

Takaisinmaksuajalla tarkoitetaan ajanjaksoa, joka alkaa tässä liitteessä tarkoitettuna luoton alkamisajankohtana ja päättyy sopimuksen mukaisena pääoman viimeisen lyhennyserän maksupäivänä.

| k) | Luoton alkamisajankohta:






  1) | Osat tai komponentit (välituotteet) niihin liittyvät palvelut mukaan luettuina: osien tai komponenttien osalta luoton alkamisajankohta on viimeistään se tosiasiallinen päivä tai painotettu keskimääräinen ajankohta, jona ostaja vastaanottaa tavarat (tarvittaessa mahdollisine palveluineen), tai palvelujen osalta päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun. |
| --- | --- | --- |

k)

Luoton alkamisajankohta:

1)

Osat tai komponentit (välituotteet) niihin liittyvät palvelut mukaan luettuina: osien tai komponenttien osalta luoton alkamisajankohta on viimeistään se tosiasiallinen päivä tai painotettu keskimääräinen ajankohta, jona ostaja vastaanottaa tavarat (tarvittaessa mahdollisine palveluineen), tai palvelujen osalta päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun.

| 2) | Kvasituotantohyödykkeet, niihin liittyvät palvelut mukaan luettuina – koneet tai laitteet, yksikköarvoltaan yleensä melko alhaiset, tarkoitettu käytettäviksi teollisessa prosessissa tai tuotannolliseen taikka kaupalliseen käyttöön: Kvasituotantohyödykkeiden osalta luoton alkamisajankohta on viimeistään se tosiasiallinen päivä tai painotettu keskimääräinen ajankohta, jona ostaja vastaanottaa tavarat, tai jos käyttöönotosta vastaa viejä, alkamisajankohta on viimeistään käyttöönoton ajankohta tai palvelujen osalta ajankohta, jona asiakkaalle esitetään laskut tai jona tämä vastaanottaa palvelun. Kun kyseessä on sopimus sellaisen palvelun toimittamisesta, jonka käyttöönotosta vastaa palvelun toimittaja, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta. |
| --- | --- |

2)

Kvasituotantohyödykkeet, niihin liittyvät palvelut mukaan luettuina – koneet tai laitteet, yksikköarvoltaan yleensä melko alhaiset, tarkoitettu käytettäviksi teollisessa prosessissa tai tuotannolliseen taikka kaupalliseen käyttöön: Kvasituotantohyödykkeiden osalta luoton alkamisajankohta on viimeistään se tosiasiallinen päivä tai painotettu keskimääräinen ajankohta, jona ostaja vastaanottaa tavarat, tai jos käyttöönotosta vastaa viejä, alkamisajankohta on viimeistään käyttöönoton ajankohta tai palvelujen osalta ajankohta, jona asiakkaalle esitetään laskut tai jona tämä vastaanottaa palvelun. Kun kyseessä on sopimus sellaisen palvelun toimittamisesta, jonka käyttöönotosta vastaa palvelun toimittaja, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta.

| 3) | Tuotantohyödykkeet ja hankepalvelut – arvokkaat koneet tai laitteet, jotka on tarkoitettu käytettäviksi teollisessa prosessissa tai tuotannolliseen tai kaupalliseen käyttöön:






  — | Kun kyse on sellaisten pääomatavaroiden kauppasopimuksesta, jotka koostuvat useista yksiköistä, joita voidaan käyttää erikseen, viimeinen alkamisajankohta on se tosiasiallinen päivä tai keskimääräinen ajankohta, jona ostaja ottaa tosiasiallisesti haltuunsa tavarat. |
| --- | --- | --- |

3)

Tuotantohyödykkeet ja hankepalvelut – arvokkaat koneet tai laitteet, jotka on tarkoitettu käytettäviksi teollisessa prosessissa tai tuotannolliseen tai kaupalliseen käyttöön:

—

Kun kyse on sellaisten pääomatavaroiden kauppasopimuksesta, jotka koostuvat useista yksiköistä, joita voidaan käyttää erikseen, viimeinen alkamisajankohta on se tosiasiallinen päivä tai keskimääräinen ajankohta, jona ostaja ottaa tosiasiallisesti haltuunsa tavarat.

| — | Kun kyse on kokonaisten laitosten tai tehtaiden laitteiden kauppasopimuksesta ja kun toimittaja ei vastaa käyttöönotosta, viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona ostajan on määrä ottaa sopimuksen mukaan toimitettu kokonaisuus haltuunsa (lukuun ottamatta varaosia). |
| --- | --- |

—

Kun kyse on kokonaisten laitosten tai tehtaiden laitteiden kauppasopimuksesta ja kun toimittaja ei vastaa käyttöönotosta, viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona ostajan on määrä ottaa sopimuksen mukaan toimitettu kokonaisuus haltuunsa (lukuun ottamatta varaosia).

| — | Jos käyttöönotosta vastaa viejä, viimeinen alkamisajankohta on toimitusajankohta. |
| --- | --- |

—

Jos käyttöönotosta vastaa viejä, viimeinen alkamisajankohta on toimitusajankohta.

| — | Palvelujen osalta luoton viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun. Kun kyseessä on sopimus sellaisen palvelun toimittamisesta, jonka käyttöönotosta vastaa palvelun toimittaja, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta. |
| --- | --- |

—

Palvelujen osalta luoton viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun. Kun kyseessä on sopimus sellaisen palvelun toimittamisesta, jonka käyttöönotosta vastaa palvelun toimittaja, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta.

| 4) | Kokonaiset laitokset ja tehtaat – arvokkaat kokonaiset tuotantoyksiköt, jotka edellyttävät tuotantohyödykkeiden käyttöä:






  — | Kun kyse on kokonaisten laitosten tai tehtaiden laitteiden kauppasopimuksesta ja kun toimittaja ei vastaa käyttöönotosta, luoton viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona ostajan on määrä ottaa sopimuksen mukaan toimitettu kokonaisuus haltuunsa (lukuun ottamatta varaosia). |
| --- | --- | --- |

4)

Kokonaiset laitokset ja tehtaat – arvokkaat kokonaiset tuotantoyksiköt, jotka edellyttävät tuotantohyödykkeiden käyttöä:

—

Kun kyse on kokonaisten laitosten tai tehtaiden laitteiden kauppasopimuksesta ja kun toimittaja ei vastaa käyttöönotosta, luoton viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona ostajan on määrä ottaa sopimuksen mukaan toimitettu kokonaisuus haltuunsa (lukuun ottamatta varaosia).

| — | Kun kyse on rakennussopimuksesta, jonka mukaan urakoitsija ei vastaa käyttöönotosta, viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona rakentaminen on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

—

Kun kyse on rakennussopimuksesta, jonka mukaan urakoitsija ei vastaa käyttöönotosta, viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona rakentaminen on saatu päätökseen.

| — | Kun kyse on sopimuksesta, jonka mukaan toimittaja tai urakoitsija vastaa laitoksen käyttöönotosta, viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona asennus tai rakentaminen on saatu päätökseen ja jona käyttövalmiuden osoittavat perustutkimukset on suoritettu. Tätä sääntöä sovelletaan riippumatta siitä, luovutetaanko työ ostajan haltuun kyseisellä hetkellä sopimusehtojen mukaisesti, ja riippumatta mistään jatkuvasta sitoumuksesta, joka toimittajalla tai urakoitsijalla saattaa olla (esimerkiksi tehokkaan toiminnan tai paikallisen henkilöstön kouluttamisen takaamiseksi). |
| --- | --- |

—

Kun kyse on sopimuksesta, jonka mukaan toimittaja tai urakoitsija vastaa laitoksen käyttöönotosta, viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona asennus tai rakentaminen on saatu päätökseen ja jona käyttövalmiuden osoittavat perustutkimukset on suoritettu. Tätä sääntöä sovelletaan riippumatta siitä, luovutetaanko työ ostajan haltuun kyseisellä hetkellä sopimusehtojen mukaisesti, ja riippumatta mistään jatkuvasta sitoumuksesta, joka toimittajalla tai urakoitsijalla saattaa olla (esimerkiksi tehokkaan toiminnan tai paikallisen henkilöstön kouluttamisen takaamiseksi).

| — | Jos sopimukseen liittyy hankkeen yksittäisten osien erillinen toteuttaminen, alkamisajankohta on kunkin yksittäisen osan alkamisajankohta tai näiden alkamisajankohtien keskimääräinen päivä taikka jos toimittajalla on sopimus, joka ei koske koko hanketta vaan huomattavaa osaa siitä, alkamisajankohta voi olla se, joka on koko hankkeen kannalta tarkoituksenmukainen. |
| --- | --- |

—

Jos sopimukseen liittyy hankkeen yksittäisten osien erillinen toteuttaminen, alkamisajankohta on kunkin yksittäisen osan alkamisajankohta tai näiden alkamisajankohtien keskimääräinen päivä taikka jos toimittajalla on sopimus, joka ei koske koko hanketta vaan huomattavaa osaa siitä, alkamisajankohta voi olla se, joka on koko hankkeen kannalta tarkoituksenmukainen.

| — | Palvelujen osalta luoton viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun. Kun kyseessä on sopimus sellaisen palvelun toimittamisesta, jonka käyttöönotosta vastaa palvelun toimittaja, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta. |
| --- | --- |

—

Palvelujen osalta luoton viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun. Kun kyseessä on sopimus sellaisen palvelun toimittamisesta, jonka käyttöönotosta vastaa palvelun toimittaja, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta.

| l) | Sidotulla avulla tarkoitetaan tukea, joka on tosiasiallisesti (oikeudellisesti tai käytännössä) sidottu tuotteiden ja/tai palveluiden hankintaan rahoituksen myöntävästä maasta ja/tai rajallisesta määrästä maita. Siihen kuuluvat lainat, lahjoitukset tai yhdistelmärahoitus, joiden lahja-aste on suurempi kuin nolla prosenttia.
  Tätä määritelmää sovelletaan riippumatta siitä, ovatko rahoituksen myöntävä ja sen vastaanottava maa sopineet avustuksen sitomisesta virallisella sopimuksella tai epävirallisesti, taikka siitä, sisältyykö rahoitukseen järjestelyn 31 artiklassa esitetyissä muodoissa esiintyviä osatekijöitä, joita ei voida vapaasti ja kokonaisuudessaan käyttää vastaanottajamaassa, muissa kehitysmaissa ja osallistujamaissa tehtyjen ostojen rahoittamiseen, tai sisältääkö se käytäntöjä, joiden OECD:n kehitysapukomitea (DAC) tai osallistujat arvioivat vastaavan tällaista sitomista. |
| --- | --- |

l)

Sidotulla avulla tarkoitetaan tukea, joka on tosiasiallisesti (oikeudellisesti tai käytännössä) sidottu tuotteiden ja/tai palveluiden hankintaan rahoituksen myöntävästä maasta ja/tai rajallisesta määrästä maita. Siihen kuuluvat lainat, lahjoitukset tai yhdistelmärahoitus, joiden lahja-aste on suurempi kuin nolla prosenttia.

Tätä määritelmää sovelletaan riippumatta siitä, ovatko rahoituksen myöntävä ja sen vastaanottava maa sopineet avustuksen sitomisesta virallisella sopimuksella tai epävirallisesti, taikka siitä, sisältyykö rahoitukseen järjestelyn 31 artiklassa esitetyissä muodoissa esiintyviä osatekijöitä, joita ei voida vapaasti ja kokonaisuudessaan käyttää vastaanottajamaassa, muissa kehitysmaissa ja osallistujamaissa tehtyjen ostojen rahoittamiseen, tai sisältääkö se käytäntöjä, joiden OECD:n kehitysapukomitea (DAC) tai osallistujat arvioivat vastaavan tällaista sitomista.

| m) | Sitomattomalla avulla tarkoitetaan apua, johon sisältyvät lainat ja lahjoitukset ovat täysimääräisesti ja vapaasti käytettävissä hankintojen tekemiseen mistä tahansa maasta. |
| --- | --- |

m)

Sitomattomalla avulla tarkoitetaan apua, johon sisältyvät lainat ja lahjoitukset ovat täysimääräisesti ja vapaasti käytettävissä hankintojen tekemiseen mistä tahansa maasta.

| n) | Keskimääräisellä painotetulla takaisinmaksuajalla tarkoitetaan aikaa, joka tarvitaan siihen, että luottopääomasta puolet maksetaan takaisin. Se on luoton alkamisajankohdasta kuhunkin pääomalyhennykseen kuluvien vuosien summa painotettuna kunakin lyhennysajankohtana maksetun määrän osuudella pääomasta. |
| --- | --- |

n)

Keskimääräisellä painotetulla takaisinmaksuajalla tarkoitetaan aikaa, joka tarvitaan siihen, että luottopääomasta puolet maksetaan takaisin. Se on luoton alkamisajankohdasta kuhunkin pääomalyhennykseen kuluvien vuosien summa painotettuna kunakin lyhennysajankohtana maksetun määrän osuudella pääomasta.

---

DIREKTIIVIT

| 8.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 326/113 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 326/113

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2011/89/EU,

annettu 16 päivänä marraskuuta 2011,

direktiivien 98/78/EY, 2002/87/EY, 2006/48/EY ja 2009/138/EY muuttamisesta finanssiryhmittymään kuuluvien rahoitusalan yhteisöjen lisävalvonnan osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 53 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Finanssiryhmittymään kuuluvien luottolaitosten, vakuutusyritysten ja sijoituspalveluyritysten lisävalvonnasta 16 päivänä joulukuuta 2002 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/87/EY (3) annetaan finanssisektorin toimivaltaisille viranomaisille lisävaltuuksia ja -keinoja sellaisten ryhmien valvontaan, jotka muodostuvat rahoitusmarkkinoiden eri sektoreilla toimivista säännellyistä yrityksistä. Kyseiset ryhmät (finanssiryhmittymät) altistuvat riskeille (ryhmäriskit), joihin kuuluvat ongelmien leviämisriskit eli riskien leviäminen ryhmän toisesta päästä toiseen, riskien keskittyminen eli samantyyppisen riskin toteutuminen samanaikaisesti ryhmän eri osissa, vaikeudet, joita liittyy monen eri oikeushenkilön hallinnointiin, mahdolliset eturistiriidat sekä haasteet, joita liittyy säädetyn vähimmäispääoman jakamiseen kaikille finanssiryhmittymään kuuluville säännellyille yrityksille, jolloin voidaan välttää pääoman moninkertainen käyttö. Finanssiryhmittymiin olisi näin ollen kohdistettava yksittäisiin yrityksiin kohdistettavan valvonnan, konsolidoidun valvonnan ja ryhmätason valvonnan lisäksi täydentävää valvontaa, joka ei ole päällekkäistä eikä vaikuta ryhmään, riippumatta siitä, millainen ryhmän oikeudellinen rakenne on. |
| --- | --- |

(1)

Finanssiryhmittymään kuuluvien luottolaitosten, vakuutusyritysten ja sijoituspalveluyritysten lisävalvonnasta 16 päivänä joulukuuta 2002 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/87/EY (3) annetaan finanssisektorin toimivaltaisille viranomaisille lisävaltuuksia ja -keinoja sellaisten ryhmien valvontaan, jotka muodostuvat rahoitusmarkkinoiden eri sektoreilla toimivista säännellyistä yrityksistä. Kyseiset ryhmät (finanssiryhmittymät) altistuvat riskeille (ryhmäriskit), joihin kuuluvat ongelmien leviämisriskit eli riskien leviäminen ryhmän toisesta päästä toiseen, riskien keskittyminen eli samantyyppisen riskin toteutuminen samanaikaisesti ryhmän eri osissa, vaikeudet, joita liittyy monen eri oikeushenkilön hallinnointiin, mahdolliset eturistiriidat sekä haasteet, joita liittyy säädetyn vähimmäispääoman jakamiseen kaikille finanssiryhmittymään kuuluville säännellyille yrityksille, jolloin voidaan välttää pääoman moninkertainen käyttö. Finanssiryhmittymiin olisi näin ollen kohdistettava yksittäisiin yrityksiin kohdistettavan valvonnan, konsolidoidun valvonnan ja ryhmätason valvonnan lisäksi täydentävää valvontaa, joka ei ole päällekkäistä eikä vaikuta ryhmään, riippumatta siitä, millainen ryhmän oikeudellinen rakenne on.

| (2) | On aiheellista varmistaa direktiivin 2002/87/EY ja neuvoston direktiivien 73/239/ETY (4) ja 92/49/ETY (5) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 98/78/EY (6), 2002/83/EY (7), 2004/39/EY (8), 2005/68/EY (9), 2006/48/EY (10), 2006/49/EY (11), 2009/65/EY (12), 2009/138/EY (13) ja 2011/61/EU (14) tarkoituksen yhdenmukaisuus vakuutus- ja pankkiryhmien asianmukaisen lisävalvonnan mahdollistamiseksi myös silloin, kun ne kuuluvat rahoitusalan sekaholdingyhtiöön. |
| --- | --- |

(2)

On aiheellista varmistaa direktiivin 2002/87/EY ja neuvoston direktiivien 73/239/ETY (4) ja 92/49/ETY (5) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 98/78/EY (6), 2002/83/EY (7), 2004/39/EY (8), 2005/68/EY (9), 2006/48/EY (10), 2006/49/EY (11), 2009/65/EY (12), 2009/138/EY (13) ja 2011/61/EU (14) tarkoituksen yhdenmukaisuus vakuutus- ja pankkiryhmien asianmukaisen lisävalvonnan mahdollistamiseksi myös silloin, kun ne kuuluvat rahoitusalan sekaholdingyhtiöön.

| (3) | Finanssiryhmittymät on tarpeen määrittää kaikkialla unionissa sen mukaan, missä määrin ne altistuvat ryhmäriskeille, käyttäen perusteena yhteisiä suuntaviivoja, jotka Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1093/2010 (15) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan pankkiviranomainen), jäljempänä ’pankkiviranomainen’, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1094/2010 (16) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen), jäljempänä ’vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen’, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (17) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen), jäljempänä ’arvopaperimarkkinaviranomainen’, antavat asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 56 artiklan mukaisesti Euroopan valvontaviranomaisten yhteiskomiteassa, jäljempänä ’yhteiskomitea’, tehdyn yhteistyön perusteella. On myös tärkeää, että vaatimuksia, jotka koskevat lisävalvonnan soveltamatta jättämistä, sovelletaan riskiperusteisesti kyseisten suuntaviivojen mukaisesti. Tämä on erityisen tärkeää suurehkojen, kansainvälistä toimintaa harjoittavien finanssiryhmittymien tapauksessa. |
| --- | --- |

(3)

Finanssiryhmittymät on tarpeen määrittää kaikkialla unionissa sen mukaan, missä määrin ne altistuvat ryhmäriskeille, käyttäen perusteena yhteisiä suuntaviivoja, jotka Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1093/2010 (15) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan pankkiviranomainen), jäljempänä ’pankkiviranomainen’, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1094/2010 (16) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen), jäljempänä ’vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen’, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (17) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen), jäljempänä ’arvopaperimarkkinaviranomainen’, antavat asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 56 artiklan mukaisesti Euroopan valvontaviranomaisten yhteiskomiteassa, jäljempänä ’yhteiskomitea’, tehdyn yhteistyön perusteella. On myös tärkeää, että vaatimuksia, jotka koskevat lisävalvonnan soveltamatta jättämistä, sovelletaan riskiperusteisesti kyseisten suuntaviivojen mukaisesti. Tämä on erityisen tärkeää suurehkojen, kansainvälistä toimintaa harjoittavien finanssiryhmittymien tapauksessa.

| (4) | Ryhmäriskien kokonaisvaltainen ja riittävä valvonta suurissa, monitahoisissa kansainvälistä toimintaa harjoittavissa finanssiryhmittymissä ja kyseisissä ryhmissä koko ryhmän tasolla noudatettavan pääomapolitiikan valvonta on mahdollista vain, kun toimivaltaiset viranomaiset keräävät valvontatietoja ja suunnittelevat valtuuksiensa kansalliset rajat ylittäviä valvontatoimenpiteitä. Sen vuoksi toimivaltaisten viranomaisten olisi koordinoitava kansainvälisesti toimivien finanssiryhmittymien lisävalvontaa niiden toimivaltaisten viranomaisten välillä, joita pidetään asiaankuuluvimpina finanssiryhmittymän lisävalvonnan kannalta. Finanssiryhmittymistä vastaavien asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten kollegion luonteen olisi kuvastettava direktiivin 2002/87/EY täydentävää luonnetta, ja sen ei olisi jäljiteltävä tai korvattava vaan pikemminkin tuotettava lisäarvoa suhteessa finanssiryhmittymään kuuluvien pankkialan alaryhmän ja vakuutusalan alaryhmän nykyisiin kollegioihin. Finanssiryhmittymän kollegio olisi muodostettava vain, jos pankki- tai vakuutusalan alakohtaista valvontaviranomaisten kollegiota ei ole. |
| --- | --- |

(4)

Ryhmäriskien kokonaisvaltainen ja riittävä valvonta suurissa, monitahoisissa kansainvälistä toimintaa harjoittavissa finanssiryhmittymissä ja kyseisissä ryhmissä koko ryhmän tasolla noudatettavan pääomapolitiikan valvonta on mahdollista vain, kun toimivaltaiset viranomaiset keräävät valvontatietoja ja suunnittelevat valtuuksiensa kansalliset rajat ylittäviä valvontatoimenpiteitä. Sen vuoksi toimivaltaisten viranomaisten olisi koordinoitava kansainvälisesti toimivien finanssiryhmittymien lisävalvontaa niiden toimivaltaisten viranomaisten välillä, joita pidetään asiaankuuluvimpina finanssiryhmittymän lisävalvonnan kannalta. Finanssiryhmittymistä vastaavien asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten kollegion luonteen olisi kuvastettava direktiivin 2002/87/EY täydentävää luonnetta, ja sen ei olisi jäljiteltävä tai korvattava vaan pikemminkin tuotettava lisäarvoa suhteessa finanssiryhmittymään kuuluvien pankkialan alaryhmän ja vakuutusalan alaryhmän nykyisiin kollegioihin. Finanssiryhmittymän kollegio olisi muodostettava vain, jos pankki- tai vakuutusalan alakohtaista valvontaviranomaisten kollegiota ei ole.

| (5) | Asianmukaisen viranomaisvalvonnan varmistamiseksi pankkiviranomaisen, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen, arvopaperimarkkinaviranomaisen, jäljempänä yhteisesti ’Euroopan valvontaviranomaiset’, ja tapauksesta riippuen yhteiskomitean on tarpeen seurata pankkien, vakuutusyritysten ja rajojen yli toimivien finanssiryhmittymien oikeudellista rakennetta ja hallintojärjestelmää sekä organisaatiorakennetta kaikki säännellyt yritykset, sääntelemättömät tytäryritykset ja merkittävät sivukonttorit mukaan luettuina ja asettaa seurannan tulokset asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten saataville. |
| --- | --- |

(5)

Asianmukaisen viranomaisvalvonnan varmistamiseksi pankkiviranomaisen, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen, arvopaperimarkkinaviranomaisen, jäljempänä yhteisesti ’Euroopan valvontaviranomaiset’, ja tapauksesta riippuen yhteiskomitean on tarpeen seurata pankkien, vakuutusyritysten ja rajojen yli toimivien finanssiryhmittymien oikeudellista rakennetta ja hallintojärjestelmää sekä organisaatiorakennetta kaikki säännellyt yritykset, sääntelemättömät tytäryritykset ja merkittävät sivukonttorit mukaan luettuina ja asettaa seurannan tulokset asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten saataville.

| (6) | Jotta varmistetaan finanssiryhmittymän säänneltyjen yritysten tehokas lisävalvonta, erityisesti silloin, kun jonkin sen tytäryrityksistä pääkonttori sijaitsee kolmannessa maassa, tätä direktiiviä olisi sovellettava kaikkiin yrityksin, erityisesti kaikkiin luottolaitoksiin, joiden sääntömääräinen kotipaikka on kolmannessa maassa ja jolta edellytettäisiin toimilupaa, jos sen sääntömääräinen kotipaikka olisi unionissa. |
| --- | --- |

(6)

Jotta varmistetaan finanssiryhmittymän säänneltyjen yritysten tehokas lisävalvonta, erityisesti silloin, kun jonkin sen tytäryrityksistä pääkonttori sijaitsee kolmannessa maassa, tätä direktiiviä olisi sovellettava kaikkiin yrityksin, erityisesti kaikkiin luottolaitoksiin, joiden sääntömääräinen kotipaikka on kolmannessa maassa ja jolta edellytettäisiin toimilupaa, jos sen sääntömääräinen kotipaikka olisi unionissa.

| (7) | Suurten, monitahoisten kansainvälistä toimintaa harjoittavien finanssiryhmittymien lisävalvonta edellyttää koordinointia kaikkialla unionissa, jotta se parantaisi rahoituspalveluiden sisämarkkinoiden vakautta. Tämän vuoksi toimivaltaisten viranomaisten on tarpeen sopia kyseisten finanssiryhmittymien valvonnassa noudatettavista lähestymistavoista. Euroopan valvontaviranomaisten olisi annettava asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 56 artiklan mukaisesti yhteiskomiteassa tehtyyn yhteistyöhön perustuvat yhteiset suuntaviivat näitä yhteisiä lähestymistapoja varten sen varmistamiseksi, että käytettävissä on kattavat toiminnan vakauden valvontaa koskevat kattavat puitteet pankki-, vakuutus-, arvopaperi- ja finanssiryhmittymädirektiivien mukaisille valvontakeinoille ja -valtuuksille. Direktiivin 2002/87/EY mukaisesti annettavissa suuntaviivoissa olisi otettava huomioon sen täydentävä luonne, ja niiden olisi täydennettävä direktiiveissä 73/239/ETY, 92/49/ETY, 98/78/EY, 2002/83/EY, 2004/39/EY, 2006/48/EY, 2006/49/EY, 2009/138/EY ja 2011/61/EU säädettyä alakohtaista valvontaa. |
| --- | --- |

(7)

Suurten, monitahoisten kansainvälistä toimintaa harjoittavien finanssiryhmittymien lisävalvonta edellyttää koordinointia kaikkialla unionissa, jotta se parantaisi rahoituspalveluiden sisämarkkinoiden vakautta. Tämän vuoksi toimivaltaisten viranomaisten on tarpeen sopia kyseisten finanssiryhmittymien valvonnassa noudatettavista lähestymistavoista. Euroopan valvontaviranomaisten olisi annettava asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 56 artiklan mukaisesti yhteiskomiteassa tehtyyn yhteistyöhön perustuvat yhteiset suuntaviivat näitä yhteisiä lähestymistapoja varten sen varmistamiseksi, että käytettävissä on kattavat toiminnan vakauden valvontaa koskevat kattavat puitteet pankki-, vakuutus-, arvopaperi- ja finanssiryhmittymädirektiivien mukaisille valvontakeinoille ja -valtuuksille. Direktiivin 2002/87/EY mukaisesti annettavissa suuntaviivoissa olisi otettava huomioon sen täydentävä luonne, ja niiden olisi täydennettävä direktiiveissä 73/239/ETY, 92/49/ETY, 98/78/EY, 2002/83/EY, 2004/39/EY, 2006/48/EY, 2006/49/EY, 2009/138/EY ja 2011/61/EU säädettyä alakohtaista valvontaa.

| (8) | Ryhmäriskejä, joita finanssiryhmittymään mahdollisesti kohdistuu niiden omistusyhteyksien vuoksi, joita sillä on muissa yrityksissä, on tosiasiallisesti tarpeen seurata ja valvoa. Niiden tilanteiden varalta, joissa direktiivillä 2002/87/EY annetut erityiset valvontavaltuudet vaikuttavat riittämättömiltä, valvontayhteisön olisi kehitettävä vaihtoehtoisia menetelmiä – mielellään Euroopan valvontaviranomaisten yhteiskomiteassa tekemän työn puitteissa – kyseisten riskien käsittelemiseksi ja ottamiseksi asianmukaisesti huomioon. Jos omistusyhteys on finanssiryhmittymän ainoa määritysperuste, valvojien olisi voitava arvioida, altistuuko ryhmä ryhmäriskeille, ja vapauttaa se tarvittaessa lisävalvonnasta. |
| --- | --- |

(8)

Ryhmäriskejä, joita finanssiryhmittymään mahdollisesti kohdistuu niiden omistusyhteyksien vuoksi, joita sillä on muissa yrityksissä, on tosiasiallisesti tarpeen seurata ja valvoa. Niiden tilanteiden varalta, joissa direktiivillä 2002/87/EY annetut erityiset valvontavaltuudet vaikuttavat riittämättömiltä, valvontayhteisön olisi kehitettävä vaihtoehtoisia menetelmiä – mielellään Euroopan valvontaviranomaisten yhteiskomiteassa tekemän työn puitteissa – kyseisten riskien käsittelemiseksi ja ottamiseksi asianmukaisesti huomioon. Jos omistusyhteys on finanssiryhmittymän ainoa määritysperuste, valvojien olisi voitava arvioida, altistuuko ryhmä ryhmäriskeille, ja vapauttaa se tarvittaessa lisävalvonnasta.

| (9) | Viimeaikaisen kriisin aikana valvontaviranomaisilla ei ole ollut asianmukaisia valvontavaltuuksia tiettyihin ryhmärakenteisiin nähden, koska eri direktiivien järjestelmät ovat pakottaneet ne tekemään valinnan alakohtaisen ja lisävalvonnan välillä. Direktiiviä 2002/87/EY olisi tarkasteltava perusteellisesti uudelleen G20-maiden finanssiryhmittymiä koskevan työn yhteydessä, mutta tarvittavat valvontavaltuudet olisi myönnettävä mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

(9)

Viimeaikaisen kriisin aikana valvontaviranomaisilla ei ole ollut asianmukaisia valvontavaltuuksia tiettyihin ryhmärakenteisiin nähden, koska eri direktiivien järjestelmät ovat pakottaneet ne tekemään valinnan alakohtaisen ja lisävalvonnan välillä. Direktiiviä 2002/87/EY olisi tarkasteltava perusteellisesti uudelleen G20-maiden finanssiryhmittymiä koskevan työn yhteydessä, mutta tarvittavat valvontavaltuudet olisi myönnettävä mahdollisimman pian.

| (10) | On aiheellista varmistaa direktiivin 2002/87/EY ja direktiivin 98/78/EY tarkoitusten yhdenmukaisuus. Direktiiviä 98/78/EY olisi siksi muutettava siten, että siinä määritellään ja se kattaa myös rahoitusalan sekaholdingyhtiöt. Direktiiviä 98/78/EY olisi muutettava oikea-aikaisen, johdonmukaisen valvonnan varmistamiseksi, tämän kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2009/138/EY välitöntä soveltamista, minkä vuoksi direktiiviä 2009/138/EY olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(10)

On aiheellista varmistaa direktiivin 2002/87/EY ja direktiivin 98/78/EY tarkoitusten yhdenmukaisuus. Direktiiviä 98/78/EY olisi siksi muutettava siten, että siinä määritellään ja se kattaa myös rahoitusalan sekaholdingyhtiöt. Direktiiviä 98/78/EY olisi muutettava oikea-aikaisen, johdonmukaisen valvonnan varmistamiseksi, tämän kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2009/138/EY välitöntä soveltamista, minkä vuoksi direktiiviä 2009/138/EY olisi muutettava vastaavasti.

| (11) | Finanssiryhmittymään kuuluviin pankkialan alaryhmään ja vakuutusalan alaryhmään olisi kohdistettava stressitestejä säännöllisesti, mutta direktiivin 2002/87/EY mukaisesti nimetyn koordinaattorin tehtävänä on päättää yksittäiseen finanssiryhmittymään kokonaisuutena kohdistettavan stressitestin soveltuvuudesta, parametreista ja ajoituksesta. Euroopan valvontaviranomaisten alakohtaisesti toteuttamissa unionin laajuisissa stressitesteissä yhteiskomitean tehtävänä olisi oltava varmistaa, että kyseiset stressitestit toteutetaan johdonmukaisesti kaikilla aloilla. Näistä syistä valvontaviranomaisten olisi yhteiskomiteassa voitava kehittää unionin laajuisia stressitestejä koskevia lisäparametreja, joilla saadaan esiin finanssiryhmittymissä tyypillisesti ilmenevät erityiset ryhmäriskit, ja sen olisi voitava julkistaa näiden testien tulokset silloin, kun alakohtainen lainsäädäntö tämän sallii. Olisi otettava huomioon aiemmista unionin laajuisista stressitesteistä saadut kokemukset. Stressitesteissä olisi esimerkiksi otettava huomioon finanssiryhmittymien likviditeettiin ja vakavaraisuuteen liittyvät riskit. |
| --- | --- |

(11)

Finanssiryhmittymään kuuluviin pankkialan alaryhmään ja vakuutusalan alaryhmään olisi kohdistettava stressitestejä säännöllisesti, mutta direktiivin 2002/87/EY mukaisesti nimetyn koordinaattorin tehtävänä on päättää yksittäiseen finanssiryhmittymään kokonaisuutena kohdistettavan stressitestin soveltuvuudesta, parametreista ja ajoituksesta. Euroopan valvontaviranomaisten alakohtaisesti toteuttamissa unionin laajuisissa stressitesteissä yhteiskomitean tehtävänä olisi oltava varmistaa, että kyseiset stressitestit toteutetaan johdonmukaisesti kaikilla aloilla. Näistä syistä valvontaviranomaisten olisi yhteiskomiteassa voitava kehittää unionin laajuisia stressitestejä koskevia lisäparametreja, joilla saadaan esiin finanssiryhmittymissä tyypillisesti ilmenevät erityiset ryhmäriskit, ja sen olisi voitava julkistaa näiden testien tulokset silloin, kun alakohtainen lainsäädäntö tämän sallii. Olisi otettava huomioon aiemmista unionin laajuisista stressitesteistä saadut kokemukset. Stressitesteissä olisi esimerkiksi otettava huomioon finanssiryhmittymien likviditeettiin ja vakavaraisuuteen liittyvät riskit.

| (12) | Komission olisi kehitettävä edelleen johdonmukaista ja kattavaa finanssiryhmittymien valvontajärjestelmää. Direktiivin 2002/87/EY tulevan perusteellisen uudelleentarkastelun olisi katettava sääntelemättömät yksiköt, erityisesti erillisyhtiöt, ja kehitettävä valvontaviranomaisten käytettävissä olevien vapautusten riskiperusteinen soveltaminen määritettäessä finanssiryhmittymää, rajoittaen samalla kyseisten vapautusten käyttöä. Alakohtaisten direktiivien osalta uudelleentarkastelussa olisi myös tarkasteltava systeemisesti merkittäviä finanssiryhmittymiä, joiden koko, sisäiset sidonnaisuudet tai monimutkaisuus tekevät niistä erityisen haavoittuvia. Sellaiset finanssiryhmittymät olisi yksilöitävä soveltaen analogisesti finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän ja Baselin pankkivalvontakomitean kehittyviä standardeja. Komission olisi harkittava tämän alan sääntelytoimia. |
| --- | --- |

(12)

Komission olisi kehitettävä edelleen johdonmukaista ja kattavaa finanssiryhmittymien valvontajärjestelmää. Direktiivin 2002/87/EY tulevan perusteellisen uudelleentarkastelun olisi katettava sääntelemättömät yksiköt, erityisesti erillisyhtiöt, ja kehitettävä valvontaviranomaisten käytettävissä olevien vapautusten riskiperusteinen soveltaminen määritettäessä finanssiryhmittymää, rajoittaen samalla kyseisten vapautusten käyttöä. Alakohtaisten direktiivien osalta uudelleentarkastelussa olisi myös tarkasteltava systeemisesti merkittäviä finanssiryhmittymiä, joiden koko, sisäiset sidonnaisuudet tai monimutkaisuus tekevät niistä erityisen haavoittuvia. Sellaiset finanssiryhmittymät olisi yksilöitävä soveltaen analogisesti finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän ja Baselin pankkivalvontakomitean kehittyviä standardeja. Komission olisi harkittava tämän alan sääntelytoimia.

| (13) | On aiheellista varmistaa direktiivin 2002/87/EY ja direktiivin 2006/48/EY tarkoitusten yhdenmukaisuus. Direktiiviä 2006/48/EY olisi siksi muutettava siten, että siinä määritellään ja se kattaa myös rahoitusalan sekaholdingyhtiöt. |
| --- | --- |

(13)

On aiheellista varmistaa direktiivin 2002/87/EY ja direktiivin 2006/48/EY tarkoitusten yhdenmukaisuus. Direktiiviä 2006/48/EY olisi siksi muutettava siten, että siinä määritellään ja se kattaa myös rahoitusalan sekaholdingyhtiöt.

| (14) | Valtuuksien käyttömahdollisuuksien palauttaminen rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden tasolla edellyttää, että direktiivien 98/78/EY, 2002/87/EY, 2006/48/EY tai 2009/138/EY tiettyjä säännöksiä sovelletaan niiden tasolla samanaikaisesti. Säännökset voivat olla toisiaan vastaavia, erityisesti valvojan tarkastusprosessien laatua koskevissa seikoissa. Esimerkiksi direktiiveissä 98/78/EY, 2002/87/EY, 2006/48/EY, ja 2009/138/EY on samat tarkoituksenmukaiset ja asianmukaiset vaatimukset holdingyhtiöiden hallinnosta. Jotta vältettäisiin tällaisten säännösten päällekkäisyys ja varmistettaisiin ylimmän tason valvonnan vaikuttavuus, valvojien olisi voitava soveltaa tiettyä säännöstä vain kerran, noudattaen kuitenkin kaikissa muissa sovellettavissa direktiiveissä olevaa vastaavaa säännöstä. Jos sanamuoto ei ole sama, niitä olisi pidettävä toisiaan vastaavina jos niiden asiasisältö on samankaltainen, erityisesti riskiin perustuvan valvonnan osalta. Vastaavuutta arvioidessaan valvojien olisi arvioitava kollegioiden puitteissa, saavutetaanko jokaisen sovellettavan direktiivin tavoitteet ja soveltamisala valvontanormeista tinkimättä. Vastaavuusarvioiden olisi voitava kehittyä valvontapuitteiden ja -käytäntöjen muuttuessa. Näin ollen vastaavuusarviot olisi tehtävä avoimessa ja kehittyvässä prosessissa. Prosessin olisi mahdollistettava tapauskohtaiset ratkaisut, joissa voidaan ottaa huomioon kaikki tietyn ryhmän asiaankuuluvat ominaisuudet. Jotta varmistettaisiin tiettyä yksittäistä ryhmää koskevien valvontapuitteiden sisäinen johdonmukaisuus ja kaikkien finanssiryhmittymien tasapuoliset toimintaedellytykset unionissa, asianmukainen valvontayhteistyö on välttämätöntä. Euroopan valvontaviranomaisten olisi tätä varten kehitettävä sekakomiteassa suuntaviivoja vastaavuusarvioiden lähentämiseksi ja pyrittävä antamaan sitovia teknisiä standardeja. |
| --- | --- |

(14)

Valtuuksien käyttömahdollisuuksien palauttaminen rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden tasolla edellyttää, että direktiivien 98/78/EY, 2002/87/EY, 2006/48/EY tai 2009/138/EY tiettyjä säännöksiä sovelletaan niiden tasolla samanaikaisesti. Säännökset voivat olla toisiaan vastaavia, erityisesti valvojan tarkastusprosessien laatua koskevissa seikoissa. Esimerkiksi direktiiveissä 98/78/EY, 2002/87/EY, 2006/48/EY, ja 2009/138/EY on samat tarkoituksenmukaiset ja asianmukaiset vaatimukset holdingyhtiöiden hallinnosta. Jotta vältettäisiin tällaisten säännösten päällekkäisyys ja varmistettaisiin ylimmän tason valvonnan vaikuttavuus, valvojien olisi voitava soveltaa tiettyä säännöstä vain kerran, noudattaen kuitenkin kaikissa muissa sovellettavissa direktiiveissä olevaa vastaavaa säännöstä. Jos sanamuoto ei ole sama, niitä olisi pidettävä toisiaan vastaavina jos niiden asiasisältö on samankaltainen, erityisesti riskiin perustuvan valvonnan osalta. Vastaavuutta arvioidessaan valvojien olisi arvioitava kollegioiden puitteissa, saavutetaanko jokaisen sovellettavan direktiivin tavoitteet ja soveltamisala valvontanormeista tinkimättä. Vastaavuusarvioiden olisi voitava kehittyä valvontapuitteiden ja -käytäntöjen muuttuessa. Näin ollen vastaavuusarviot olisi tehtävä avoimessa ja kehittyvässä prosessissa. Prosessin olisi mahdollistettava tapauskohtaiset ratkaisut, joissa voidaan ottaa huomioon kaikki tietyn ryhmän asiaankuuluvat ominaisuudet. Jotta varmistettaisiin tiettyä yksittäistä ryhmää koskevien valvontapuitteiden sisäinen johdonmukaisuus ja kaikkien finanssiryhmittymien tasapuoliset toimintaedellytykset unionissa, asianmukainen valvontayhteistyö on välttämätöntä. Euroopan valvontaviranomaisten olisi tätä varten kehitettävä sekakomiteassa suuntaviivoja vastaavuusarvioiden lähentämiseksi ja pyrittävä antamaan sitovia teknisiä standardeja.

| (15) | Finanssiryhmittymiin kuuluvien rahoitusalan yhteisöjen lisävalvonnan parantamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat direktiivin 2002/87/EY teknistä mukauttamista määritelmien, terminologian yhdenmukaistamisen ja mainitussa direktiivissä esitettyjen laskentamenetelmien tarkentamisen osalta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Finanssiryhmittymiin kuuluvien rahoitusalan yhteisöjen lisävalvonnan parantamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat direktiivin 2002/87/EY teknistä mukauttamista määritelmien, terminologian yhdenmukaistamisen ja mainitussa direktiivissä esitettyjen laskentamenetelmien tarkentamisen osalta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

| (16) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta, joka on finanssiryhmittymiin kuuluvien rahoitusalan yhteisöjen lisävalvonnan parantaminen, vaan se voidaan direktiivin laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(16)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta, joka on finanssiryhmittymiin kuuluvien rahoitusalan yhteisöjen lisävalvonnan parantaminen, vaan se voidaan direktiivin laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (17) | Direktiivejä 98/78/EY, 2002/87/EY, 2006/48/EY ja 2009/138/EY olisi sen vuoksi muutettava, |
| --- | --- |

(17)

Direktiivejä 98/78/EY, 2002/87/EY, 2006/48/EY ja 2009/138/EY olisi sen vuoksi muutettava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutokset direktiiviin 98/78/EY

Muutetaan direktiivi 98/78/EY seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 1 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan j alakohta seuraavasti:






  ”j) | ’sekavakuutushallintayhtiöllä’ muuta emoyritystä kuin vakuutusyritystä, kolmannen maan vakuutusyritystä, jälleenvakuutusyritystä, kolmannen maan jälleenvakuutusyritystä, vakuutushallintayhtiötä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiötä, jonka tytäryrityksistä vähintään yksi on vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys;”. |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan j alakohta seuraavasti:

”j)

’sekavakuutushallintayhtiöllä’ muuta emoyritystä kuin vakuutusyritystä, kolmannen maan vakuutusyritystä, jälleenvakuutusyritystä, kolmannen maan jälleenvakuutusyritystä, vakuutushallintayhtiötä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiötä, jonka tytäryrityksistä vähintään yksi on vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys;”.

| b) | Lisätään kohta seuraavasti:






  ”m) | ’rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä’ direktiivin 2002/87/EY 2 artiklan 15 kohdassa määriteltyä rahoitusalan sekaholdingyhtiötä;”. |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään kohta seuraavasti:

”m)

’rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä’ direktiivin 2002/87/EY 2 artiklan 15 kohdassa määriteltyä rahoitusalan sekaholdingyhtiötä;”.

| 2) | Korvataan 2 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys, jonka emoyritys on vakuutushallintayhtiö, rahoitusalan sekaholdingyhtiö taikka kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys, kuuluu 5 artiklan 2 kohdassa sekä 6, 8 ja 10 artiklassa säädetyllä tavalla lisävalvonnan piiriin.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 2 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys, jonka emoyritys on vakuutushallintayhtiö, rahoitusalan sekaholdingyhtiö taikka kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys, kuuluu 5 artiklan 2 kohdassa sekä 6, 8 ja 10 artiklassa säädetyllä tavalla lisävalvonnan piiriin.”

| 3) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”2 a artikla
  Soveltamistaso rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden osalta
  1.   Jos rahoitusalan sekaholdingyhtiöön sovelletaan vastaavia säännöksiä sekä tämän direktiivin että direktiivin 2002/87/EY mukaisesti erityisesti riskiperusteisen valvonnan osalta, lisävalvonnan harjoittamisesta vastaava toimivaltainen viranomainen voi muita toimivaltaisia viranomaisia kuultuaan päättää soveltaa kyseiseen rahoitusalan sekaholdingyhtiöön ainoastaan direktiivin 2002/87/EY säännöstä.
  2.   Jos rahoitusalan sekaholdingyhtiöön sovelletaan vastaavia säännöksiä sekä tämän direktiivin että direktiivin 2006/48/EY mukaisesti erityisesti riskiperusteisen valvonnan osalta, lisävalvonnan harjoittamisesta vastaava toimivaltainen viranomainen voi yhteisestä sopimuksesta pankki- ja sijoituspalvelualan konsolidointiryhmän valvojan kanssa päättää soveltaa ainoastaan sen direktiivin säännöstä, joka liittyy direktiivin 2002/87/EY 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti määritettyyn tärkeimpään sektoriin.
  3.   Lisävalvonnan harjoittamisesta vastaavan toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1093/2010 (18) perustetulle Euroopan valvontaviranomaiselle (Euroopan pankkiviranomaiselle), jäljempänä ’pankkiviranomainen’, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1094/2010 (19) perustetulle Euroopan valvontaviranomaiselle (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle), jäljempänä ’vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen’, tämän artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla tehdyistä päätöksistä. Pankkiviranomaisen, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (20) perustetun Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen) on kehitettävä Euroopan valvontaviranomaisten yhteiskomiteassa, jäljempänä ’yhteiskomitea’, suuntaviivoja valvontakäytäntöjen lähentämiseksi ja teknisten sääntelystandardien luonnoksia, jotka ne antavat komissiolle kolmen vuoden kuluessa näiden suuntaviivojen hyväksymisestä.
  Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

Lisätään artikla seuraavasti:

”2 a artikla

Soveltamistaso rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden osalta

1.   Jos rahoitusalan sekaholdingyhtiöön sovelletaan vastaavia säännöksiä sekä tämän direktiivin että direktiivin 2002/87/EY mukaisesti erityisesti riskiperusteisen valvonnan osalta, lisävalvonnan harjoittamisesta vastaava toimivaltainen viranomainen voi muita toimivaltaisia viranomaisia kuultuaan päättää soveltaa kyseiseen rahoitusalan sekaholdingyhtiöön ainoastaan direktiivin 2002/87/EY säännöstä.

2.   Jos rahoitusalan sekaholdingyhtiöön sovelletaan vastaavia säännöksiä sekä tämän direktiivin että direktiivin 2006/48/EY mukaisesti erityisesti riskiperusteisen valvonnan osalta, lisävalvonnan harjoittamisesta vastaava toimivaltainen viranomainen voi yhteisestä sopimuksesta pankki- ja sijoituspalvelualan konsolidointiryhmän valvojan kanssa päättää soveltaa ainoastaan sen direktiivin säännöstä, joka liittyy direktiivin 2002/87/EY 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti määritettyyn tärkeimpään sektoriin.

3.   Lisävalvonnan harjoittamisesta vastaavan toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1093/2010 (18) perustetulle Euroopan valvontaviranomaiselle (Euroopan pankkiviranomaiselle), jäljempänä ’pankkiviranomainen’, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1094/2010 (19) perustetulle Euroopan valvontaviranomaiselle (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle), jäljempänä ’vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen’, tämän artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla tehdyistä päätöksistä. Pankkiviranomaisen, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (20) perustetun Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen) on kehitettävä Euroopan valvontaviranomaisten yhteiskomiteassa, jäljempänä ’yhteiskomitea’, suuntaviivoja valvontakäytäntöjen lähentämiseksi ja teknisten sääntelystandardien luonnoksia, jotka ne antavat komissiolle kolmen vuoden kuluessa näiden suuntaviivojen hyväksymisestä.

Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

| 4) | Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Edellä olevan 2 artiklan mukaisen lisävalvonnan harjoittaminen ei millään tavoin edellytä, että toimivaltaiset viranomaiset olisivat velvollisia harjoittamaan yksittäisen kolmannen maan vakuutusyrityksen, kolmannen maan jälleenvakuutusyrityksen, vakuutushallintayhtiön, rahoitusalan sekaholdingyhtiön tai sekavakuutushallintayhtiön valvontaa.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Edellä olevan 2 artiklan mukaisen lisävalvonnan harjoittaminen ei millään tavoin edellytä, että toimivaltaiset viranomaiset olisivat velvollisia harjoittamaan yksittäisen kolmannen maan vakuutusyrityksen, kolmannen maan jälleenvakuutusyrityksen, vakuutushallintayhtiön, rahoitusalan sekaholdingyhtiön tai sekavakuutushallintayhtiön valvontaa.”

| 5) | Korvataan 4 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Kun kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa toimiluvan saaneiden vakuutusyritysten tai jälleenvakuutusyritysten emoyritys on sama vakuutushallintayhtiö, kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys, rahoitusalan sekaholdingyhtiö taikka sekavakuutushallintayhtiö, kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat pyrkiä yhteisymmärrykseen siitä, mikä niistä vastaa lisävalvonnasta.” |
| --- | --- |

5)

Korvataan 4 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Kun kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa toimiluvan saaneiden vakuutusyritysten tai jälleenvakuutusyritysten emoyritys on sama vakuutushallintayhtiö, kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys, rahoitusalan sekaholdingyhtiö taikka sekavakuutushallintayhtiö, kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat pyrkiä yhteisymmärrykseen siitä, mikä niistä vastaa lisävalvonnasta.”

| 6) | Korvataan 10 artikla seuraavasti:
  ”10 artikla
  Vakuutushallintayhtiöt, rahoitusalan sekaholdingyhtiöt, kolmannen maan vakuutusyritykset ja kolmannen maan jälleenvakuutusyritykset
  1.   Edellä 2 artiklan 2 kohdan osalta jäsenvaltioiden on vaadittava lisävalvontamenetelmän soveltamista liitteen II mukaisesti. Laskelmaan on sisällytettävä kaikki vakuutushallintayhtiön, rahoitusalan sekaholdingyhtiön taikka kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen kytkösyritykset.
  2.   Jos toimivaltaiset viranomaiset päätyvät edellä 1 kohdassa tarkoitetun laskelman perusteella siihen, että vakuutushallintayhtiön, rahoitusalan sekaholdingyhtiön, kolmannen maan vakuutusyrityksen tai kolmannen maan jälleenvakuutusyrityksen tytäryrityksenä olevan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen vakavaraisuus on vaarantunut tai saattaa vaarantua, toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava tässä vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksessä asianmukaiset toimenpiteet.” |
| --- | --- |

6)

Korvataan 10 artikla seuraavasti:

”10 artikla

Vakuutushallintayhtiöt, rahoitusalan sekaholdingyhtiöt, kolmannen maan vakuutusyritykset ja kolmannen maan jälleenvakuutusyritykset

1.   Edellä 2 artiklan 2 kohdan osalta jäsenvaltioiden on vaadittava lisävalvontamenetelmän soveltamista liitteen II mukaisesti. Laskelmaan on sisällytettävä kaikki vakuutushallintayhtiön, rahoitusalan sekaholdingyhtiön taikka kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen kytkösyritykset.

2.   Jos toimivaltaiset viranomaiset päätyvät edellä 1 kohdassa tarkoitetun laskelman perusteella siihen, että vakuutushallintayhtiön, rahoitusalan sekaholdingyhtiön, kolmannen maan vakuutusyrityksen tai kolmannen maan jälleenvakuutusyrityksen tytäryrityksenä olevan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen vakavaraisuus on vaarantunut tai saattaa vaarantua, toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava tässä vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksessä asianmukaiset toimenpiteet.”

| 7) | Muutetaan liitteet I ja II tämän direktiivin liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

7)

Muutetaan liitteet I ja II tämän direktiivin liitteen I mukaisesti.

2 artikla

Muutokset direktiiviin 2002/87/EY

Muutetaan direktiivi 2002/87/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 ja 2 artikla seuraavasti:
  ”1 artikla
  Kohde
  Tässä direktiivissä vahvistetaan lisävalvontaa koskevat säännöt säännellyille yrityksille, jotka ovat saaneet toimiluvan direktiivin 73/239/ETY 6 artiklan, direktiivin 2002/83/EY (21) 4 artiklan, direktiivin 2004/39/EY (22) 5 artiklan, direktiivin 2005/68/EY (23) 3 artiklan, direktiivin 2006/48/EY (24) 6 artiklan, direktiivin 2009/65/EY (25) 5 artiklan, direktiivin 2009/138/EY (26) 14 artiklan tai direktiivin 2011/61/EU (27) 6–11 artiklan mukaisesti ja jotka kuuluvat finanssiryhmittymään.
  Tällä direktiivillä muutetaan myös asiaan vaikuttavia alakohtaisia sääntöjä, joita sovelletaan kyseisillä direktiiveillä säänneltyihin yrityksiin.
  2 artikla
  Määritelmät
  Tässä direktiivissä tarkoitetaan






  1) | ’luottolaitoksella’ direktiivin 2006/48/EY 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua luottolaitosta; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 1 ja 2 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Kohde

Tässä direktiivissä vahvistetaan lisävalvontaa koskevat säännöt säännellyille yrityksille, jotka ovat saaneet toimiluvan direktiivin 73/239/ETY 6 artiklan, direktiivin 2002/83/EY (21) 4 artiklan, direktiivin 2004/39/EY (22) 5 artiklan, direktiivin 2005/68/EY (23) 3 artiklan, direktiivin 2006/48/EY (24) 6 artiklan, direktiivin 2009/65/EY (25) 5 artiklan, direktiivin 2009/138/EY (26) 14 artiklan tai direktiivin 2011/61/EU (27) 6–11 artiklan mukaisesti ja jotka kuuluvat finanssiryhmittymään.

Tällä direktiivillä muutetaan myös asiaan vaikuttavia alakohtaisia sääntöjä, joita sovelletaan kyseisillä direktiiveillä säänneltyihin yrityksiin.

2 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan

1)

’luottolaitoksella’ direktiivin 2006/48/EY 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua luottolaitosta;

| 2) | ’vakuutusyrityksellä’ direktiivin 2009/138/EY 13 artiklan 1, 2 tai 3 alakohdassa tarkoitettua vakuutusyritystä; |
| --- | --- |

2)

’vakuutusyrityksellä’ direktiivin 2009/138/EY 13 artiklan 1, 2 tai 3 alakohdassa tarkoitettua vakuutusyritystä;

| 3) | ’sijoituspalveluyrityksellä’ direktiivin 2004/39/ETY 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettua sijoituspalveluyritystä, mukaan lukien sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/49/EY (28) 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetut yritykset, tai yritystä, jonka sääntömääräinen kotipaikka on kolmannessa maassa ja jolta edellytettäisiin direktiivin 2004/39/EY mukaista toimilupaa, jos sen sääntömääräinen kotipaikka sijaitsisi unionissa; |
| --- | --- |

3)

’sijoituspalveluyrityksellä’ direktiivin 2004/39/ETY 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettua sijoituspalveluyritystä, mukaan lukien sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/49/EY (28) 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetut yritykset, tai yritystä, jonka sääntömääräinen kotipaikka on kolmannessa maassa ja jolta edellytettäisiin direktiivin 2004/39/EY mukaista toimilupaa, jos sen sääntömääräinen kotipaikka sijaitsisi unionissa;

| 4) | ’säännellyllä yrityksellä’ luottolaitosta, vakuutusyritystä, jälleenvakuutusyritystä, sijoituspalveluyritystä, omaisuudenhoitoyhtiötä tai vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajaa; |
| --- | --- |

4)

’säännellyllä yrityksellä’ luottolaitosta, vakuutusyritystä, jälleenvakuutusyritystä, sijoituspalveluyritystä, omaisuudenhoitoyhtiötä tai vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajaa;

| 5) | ’omaisuudenhoitoyhtiöllä’ direktiivin 2009/65/EY 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua rahastoyhtiötä tai yritystä, jonka sääntömääräinen kotipaikka on kolmannessa maassa ja jolta edellytettäisiin kyseisen direktiivin mukaista toimilupaa, jos sen sääntömääräinen kotipaikka sijaitsisi unionissa; |
| --- | --- |

5)

’omaisuudenhoitoyhtiöllä’ direktiivin 2009/65/EY 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua rahastoyhtiötä tai yritystä, jonka sääntömääräinen kotipaikka on kolmannessa maassa ja jolta edellytettäisiin kyseisen direktiivin mukaista toimilupaa, jos sen sääntömääräinen kotipaikka sijaitsisi unionissa;

| 5 a) | ’vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalla’ direktiivin 2011/61/EU 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa, l alakohdassa ja a b alakohdassa tarkoitettua vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajaa, jonka sääntömääräinen kotipaikka on kolmannessa maassa ja jolta edellytettäisiin kyseisen direktiivin mukaista toimilupaa, jos sen sääntömääräinen kotipaikka sijaitsisi unionissa; |
| --- | --- |

5 a)

’vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalla’ direktiivin 2011/61/EU 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa, l alakohdassa ja a b alakohdassa tarkoitettua vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajaa, jonka sääntömääräinen kotipaikka on kolmannessa maassa ja jolta edellytettäisiin kyseisen direktiivin mukaista toimilupaa, jos sen sääntömääräinen kotipaikka sijaitsisi unionissa;

| 6) | ’jälleenvakuutusyrityksellä’ direktiivin 2009/138/EY 13 artiklan 4, 5 tai 6 kohdassa tarkoitettua jälleenvakuutusyritystä tai direktiivin 2009/138/EY 13 artiklan 26 kohdassa tarkoitettua erillisyhtiötä; |
| --- | --- |

6)

’jälleenvakuutusyrityksellä’ direktiivin 2009/138/EY 13 artiklan 4, 5 tai 6 kohdassa tarkoitettua jälleenvakuutusyritystä tai direktiivin 2009/138/EY 13 artiklan 26 kohdassa tarkoitettua erillisyhtiötä;

| 7) | ’alakohtaisilla säännöillä’ säänneltyjen yritysten toiminnan vakauden valvontaan liittyvää unionin lainsäädäntöä, erityisesti direktiivejä 2004/39/EY, 2006/48/EY, 2006/49/EY ja 2009/138/EY; |
| --- | --- |

7)

’alakohtaisilla säännöillä’ säänneltyjen yritysten toiminnan vakauden valvontaan liittyvää unionin lainsäädäntöä, erityisesti direktiivejä 2004/39/EY, 2006/48/EY, 2006/49/EY ja 2009/138/EY;

| 8) | ’rahoitussektorilla’ sektoria, jonka muodostaa yksi tai useampi jäljempänä mainittu yritys:






  a) | direktiivin 2006/48/EY 4 artiklan 1, 5 tai 21 kohdassa tarkoitettu luottolaitos, rahoituslaitos tai avustavia palveluja tuottava yritys, jäljempänä yhteisesti ’pankkiala’; |
| --- | --- | --- |

8)

’rahoitussektorilla’ sektoria, jonka muodostaa yksi tai useampi jäljempänä mainittu yritys:

a)

direktiivin 2006/48/EY 4 artiklan 1, 5 tai 21 kohdassa tarkoitettu luottolaitos, rahoituslaitos tai avustavia palveluja tuottava yritys, jäljempänä yhteisesti ’pankkiala’;

| b) | direktiivin 2009/138/EY 13 artiklan 1, 2, 4 tai 5 kohdassa sekä 212 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitettu vakuutusyritys, jälleenvakuutusyritys tai vakuutushallintayhtiö, jäljempänä yhteisesti ’vakuutusala’; |
| --- | --- |

b)

direktiivin 2009/138/EY 13 artiklan 1, 2, 4 tai 5 kohdassa sekä 212 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitettu vakuutusyritys, jälleenvakuutusyritys tai vakuutushallintayhtiö, jäljempänä yhteisesti ’vakuutusala’;

| c) | direktiivin 2006/49/EY 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu sijoituspalveluyritys, jäljempänä yhteisesti ’sijoituspalveluala’; |
| --- | --- |

c)

direktiivin 2006/49/EY 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu sijoituspalveluyritys, jäljempänä yhteisesti ’sijoituspalveluala’;

| 9) | ’emoyrityksellä’ konsolidoiduista tilinpäätöksistä 13 päivänä kesäkuuta 1983 annetun seitsemännen neuvoston direktiivin 83/349/ETY (29) 1 artiklassa määriteltyä emoyritystä tai muuta yritystä, joka toimivaltaisten viranomaisten näkemyksen mukaan käyttää tosiasiallisesti määräysvaltaa toisessa yrityksessä; |
| --- | --- |

9)

’emoyrityksellä’ konsolidoiduista tilinpäätöksistä 13 päivänä kesäkuuta 1983 annetun seitsemännen neuvoston direktiivin 83/349/ETY (29) 1 artiklassa määriteltyä emoyritystä tai muuta yritystä, joka toimivaltaisten viranomaisten näkemyksen mukaan käyttää tosiasiallisesti määräysvaltaa toisessa yrityksessä;

| 10) | ’tytäryrityksellä’ direktiivin 83/349/ETY 1 artiklassa määriteltyä tytäryritystä tai mitä tahansa yritystä, jossa emoyritys toimivaltaisten viranomaisten näkemyksen mukaan käyttää tosiasiallisesti määräysvaltaa tai kyseisten tytäryritysten kaikki tytäryritykset; |
| --- | --- |

10)

’tytäryrityksellä’ direktiivin 83/349/ETY 1 artiklassa määriteltyä tytäryritystä tai mitä tahansa yritystä, jossa emoyritys toimivaltaisten viranomaisten näkemyksen mukaan käyttää tosiasiallisesti määräysvaltaa tai kyseisten tytäryritysten kaikki tytäryritykset;

| 11) | ’omistusyhteydellä’ yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä 25 päivänä heinäkuuta 1978 annetun neljännen neuvoston direktiivin 78/660/ETY (30) 17 artiklan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitettua omistusyhteyttä taikka välitöntä tai välillistä vähintään 20 prosentin omistusta yrityksen äänivallasta tai pääomasta; |
| --- | --- |

11)

’omistusyhteydellä’ yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä 25 päivänä heinäkuuta 1978 annetun neljännen neuvoston direktiivin 78/660/ETY (30) 17 artiklan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitettua omistusyhteyttä taikka välitöntä tai välillistä vähintään 20 prosentin omistusta yrityksen äänivallasta tai pääomasta;

| 12) | ’ryhmällä’ yritysryhmää, joka muodostuu emoyrityksestä, sen tytäryrityksistä sekä yrityksistä, joihin emoyrityksellä tai sen tytäryrityksillä on omistusyhteys, tai yrityksistä, joita sitoo toisiinsa direktiivin 83/349/ETY 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu suhde, mukaan luettuina mahdolliset alaryhmät; |
| --- | --- |

12)

’ryhmällä’ yritysryhmää, joka muodostuu emoyrityksestä, sen tytäryrityksistä sekä yrityksistä, joihin emoyrityksellä tai sen tytäryrityksillä on omistusyhteys, tai yrityksistä, joita sitoo toisiinsa direktiivin 83/349/ETY 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu suhde, mukaan luettuina mahdolliset alaryhmät;

| 12 a) | ’määräysvallalla’ direktiivin 83/349/ETY 1 artiklassa säädettyä emoyrityksen ja tytäryrityksen välistä yhteyttä tai vastaavaa luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön ja yrityksen välistä yhteyttä; |
| --- | --- |

12 a)

’määräysvallalla’ direktiivin 83/349/ETY 1 artiklassa säädettyä emoyrityksen ja tytäryrityksen välistä yhteyttä tai vastaavaa luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön ja yrityksen välistä yhteyttä;

| 13) | ’läheisellä sidoksella’ tilannetta, jossa kahden tai useamman luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön välillä on sidossuhde määräysvallan tai omistusyhteyden kautta tai sen tilanteen kautta, että kaksi tai useampi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö on määräysvallan kautta pysyvästi sidoksissa samaan henkilöön; |
| --- | --- |

13)

’läheisellä sidoksella’ tilannetta, jossa kahden tai useamman luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön välillä on sidossuhde määräysvallan tai omistusyhteyden kautta tai sen tilanteen kautta, että kaksi tai useampi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö on määräysvallan kautta pysyvästi sidoksissa samaan henkilöön;

| 14) | ’finanssiryhmittymällä’ ryhmää tai alaryhmää, jota johtaa säännelty yritys, tai ryhmää tai alaryhmää, jonka tytäryrityksistä vähintään yksi on säännelty yritys, ja joka täyttää seuraavat ehdot:






  a) | jos ryhmän tai alaryhmän johdossa on säännelty yritys






  i) | se on rahoitusalalla toimivan yrityksen emoyritys, yritys, jolla on omistusyhteys rahoitusalan yritykseen, tai yritys, jota sitoo direktiivin 83/349/ETY 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu suhde rahoitusalan yritykseen; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

’finanssiryhmittymällä’ ryhmää tai alaryhmää, jota johtaa säännelty yritys, tai ryhmää tai alaryhmää, jonka tytäryrityksistä vähintään yksi on säännelty yritys, ja joka täyttää seuraavat ehdot:

a)

jos ryhmän tai alaryhmän johdossa on säännelty yritys

i)

se on rahoitusalalla toimivan yrityksen emoyritys, yritys, jolla on omistusyhteys rahoitusalan yritykseen, tai yritys, jota sitoo direktiivin 83/349/ETY 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu suhde rahoitusalan yritykseen;

| ii) | vähintään yksi ryhmän tai alaryhmän yrityksistä toimii vakuutusalalla ja vähintään yksi pankki- tai sijoituspalvelujen alalla, ja |
| --- | --- |

ii)

vähintään yksi ryhmän tai alaryhmän yrityksistä toimii vakuutusalalla ja vähintään yksi pankki- tai sijoituspalvelujen alalla, ja

| iii) | ryhmän tai alaryhmän yritysten konsolidoitu tai yhteenlaskettu toiminta vakuutusalalla ja yritysten konsolidoitu tai yhteenlaskettu toiminta pankki- ja sijoituspalvelujen alalla on merkittävää tämän direktiivin 3 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla; tai |
| --- | --- |

iii)

ryhmän tai alaryhmän yritysten konsolidoitu tai yhteenlaskettu toiminta vakuutusalalla ja yritysten konsolidoitu tai yhteenlaskettu toiminta pankki- ja sijoituspalvelujen alalla on merkittävää tämän direktiivin 3 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla; tai

| b) | jos ryhmän tai alaryhmän johdossa ei ole säänneltyä yritystä






  i) | ryhmä tai alaryhmä toimii pääasiassa rahoitusalalla tämän direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla; |
| --- | --- | --- |

b)

jos ryhmän tai alaryhmän johdossa ei ole säänneltyä yritystä

i)

ryhmä tai alaryhmä toimii pääasiassa rahoitusalalla tämän direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla;

| ii) | vähintään yksi ryhmän tai alaryhmän yrityksistä toimii vakuutusalalla ja vähintään yksi pankki- tai sijoituspalvelujen alalla, ja |
| --- | --- |

ii)

vähintään yksi ryhmän tai alaryhmän yrityksistä toimii vakuutusalalla ja vähintään yksi pankki- tai sijoituspalvelujen alalla, ja

| iii) | ryhmän tai alaryhmän yritysten konsolidoitu tai yhteenlaskettu toiminta vakuutusalalla ja yritysten konsolidoitu tai yhteenlaskettu toiminta pankki- ja sijoituspalvelujen alalla on merkittävää tämän direktiivin 3 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla; |
| --- | --- |

iii)

ryhmän tai alaryhmän yritysten konsolidoitu tai yhteenlaskettu toiminta vakuutusalalla ja yritysten konsolidoitu tai yhteenlaskettu toiminta pankki- ja sijoituspalvelujen alalla on merkittävää tämän direktiivin 3 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla;

| 15) | ’rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä’ emoyritystä, joka on muu kuin säännelty yritys ja joka yhdessä tytäryritystensä, joista vähintään yksi on sellainen säännelty yritys, jonka sääntömääräinen kotipaikka on unionissa, ja muiden yritysten kanssa muodostaa finanssiryhmittymän; |
| --- | --- |

15)

’rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä’ emoyritystä, joka on muu kuin säännelty yritys ja joka yhdessä tytäryritystensä, joista vähintään yksi on sellainen säännelty yritys, jonka sääntömääräinen kotipaikka on unionissa, ja muiden yritysten kanssa muodostaa finanssiryhmittymän;

| 16) | ’toimivaltaisilla viranomaisilla’ jäsenvaltioiden kansallisia viranomaisia, jotka on valtuutettu lailla tai asetuksella valvomaan luottolaitoksia, vakuutusyrityksiä, jälleenvakuutusyrityksiä, sijoituspalveluyrityksiä, omaisuudenhoitoyhtiöitä tai vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia yksittäin tai ryhmänä; |
| --- | --- |

16)

’toimivaltaisilla viranomaisilla’ jäsenvaltioiden kansallisia viranomaisia, jotka on valtuutettu lailla tai asetuksella valvomaan luottolaitoksia, vakuutusyrityksiä, jälleenvakuutusyrityksiä, sijoituspalveluyrityksiä, omaisuudenhoitoyhtiöitä tai vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia yksittäin tai ryhmänä;

| 17) | ’asiaankuuluvilla toimivaltaisilla viranomaisilla’






  a) | finanssiryhmittymään kuuluvien säänneltyjen yritysten alakohtaisesta ryhmänlaajuisesta valvonnasta erityisesti alan perimmäisen emoyrityksen tasolla vastaavia jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia; |
| --- | --- | --- |

17)

’asiaankuuluvilla toimivaltaisilla viranomaisilla’

a)

finanssiryhmittymään kuuluvien säänneltyjen yritysten alakohtaisesta ryhmänlaajuisesta valvonnasta erityisesti alan perimmäisen emoyrityksen tasolla vastaavia jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia;

| b) | jäljempänä olevan 10 artiklan mukaisesti nimettyä koordinaattoria, jos se on eri kuin a alakohdassa tarkoitetut viranomaiset; |
| --- | --- |

b)

jäljempänä olevan 10 artiklan mukaisesti nimettyä koordinaattoria, jos se on eri kuin a alakohdassa tarkoitetut viranomaiset;

| c) | tarvittaessa muita toimivaltaisia viranomaisia, jos a ja b alakohdassa tarkoitetut viranomaiset katsovat sen aiheelliseksi; |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa muita toimivaltaisia viranomaisia, jos a ja b alakohdassa tarkoitetut viranomaiset katsovat sen aiheelliseksi;

| 18) | ’ryhmänsisäisillä liiketoimilla’ liiketoimia, joissa finanssiryhmittymään kuuluvat säännellyt yritykset ovat riippuvaisia suoraan tai välillisesti saman ryhmän toisista yrityksistä tai sellaisesta luonnollisesta tai oikeushenkilöstä, jota yhdistää ryhmään kuuluvaan yritykseen läheinen sidos, velvoitteen täyttämiseksi riippumatta siitä, perustuuko se sopimukseen ja tapahtuuko se maksua vastaan; |
| --- | --- |

18)

’ryhmänsisäisillä liiketoimilla’ liiketoimia, joissa finanssiryhmittymään kuuluvat säännellyt yritykset ovat riippuvaisia suoraan tai välillisesti saman ryhmän toisista yrityksistä tai sellaisesta luonnollisesta tai oikeushenkilöstä, jota yhdistää ryhmään kuuluvaan yritykseen läheinen sidos, velvoitteen täyttämiseksi riippumatta siitä, perustuuko se sopimukseen ja tapahtuuko se maksua vastaan;

| 19) | ’riskikeskittymällä’ riskiä, josta syntyvä mahdollinen tappio on riittävän suuri vaarantamaan finanssiryhmittymään kuuluvien säänneltyjen yritysten vakavaraisuuden tai rahoitusaseman yleisesti; tällainen riski voi aiheutua vastapuoli- tai luottoriskistä, sijoitus-, vakuutus- tai markkinariskistä, muista riskeistä tai näiden riskien yhdistelmästä tai vuorovaikutuksesta.
  Siihen saakka, kunnes 21 a artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti hyväksytyt tekniset sääntelystandardit tulevat voimaan, 17 kohdan c alakohdassa tarkoitetun käsityksen muodostamisessa on otettava erityisesti huomioon finanssiryhmittymän säänneltyjen yritysten markkinaosuus muissa jäsenvaltioissa, erityisesti jos se ylittää 5 prosenttia, ja toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneiden säänneltyjen yritysten merkitys finanssiryhmittymässä. |
| --- | --- |

19)

’riskikeskittymällä’ riskiä, josta syntyvä mahdollinen tappio on riittävän suuri vaarantamaan finanssiryhmittymään kuuluvien säänneltyjen yritysten vakavaraisuuden tai rahoitusaseman yleisesti; tällainen riski voi aiheutua vastapuoli- tai luottoriskistä, sijoitus-, vakuutus- tai markkinariskistä, muista riskeistä tai näiden riskien yhdistelmästä tai vuorovaikutuksesta.

Siihen saakka, kunnes 21 a artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti hyväksytyt tekniset sääntelystandardit tulevat voimaan, 17 kohdan c alakohdassa tarkoitetun käsityksen muodostamisessa on otettava erityisesti huomioon finanssiryhmittymän säänneltyjen yritysten markkinaosuus muissa jäsenvaltioissa, erityisesti jos se ylittää 5 prosenttia, ja toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneiden säänneltyjen yritysten merkitys finanssiryhmittymässä.

| 2) | Muutetaan 3 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1, 2 ja 3 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jotta ryhmän toiminnan voidaan katsoa tapahtuvan pääasiallisesti rahoitusalalla 2 artiklan 14 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetulla tavalla, ryhmän säänneltyjen ja ei-säänneltyjen rahoitussektorin yritysten taseiden loppusumman on oltava yli 40 prosenttia koko ryhmän taseiden loppusummasta.
  2.   Jotta toimintaa eri rahoitussektoreilla voidaan pitää merkittävänä 2 artiklan 14 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tai 14 kohdan b alakohdan iii alakohdassa tarkoitetulla tavalla kunkin rahoitussektorin osalta, kyseisen rahoitussektorin taseen loppusumman keskimääräisen suhteen ryhmän rahoitussektoriyritysten kokonaistaseen loppusummaan ja saman rahoitussektorin vakavaraisuusvaatimusten suhteen ryhmän rahoitussektoriyritysten kokonaisvakavaraisuusvaatimuksiin on oltava yli 10 prosenttia.
  Tässä direktiivissä finanssiryhmittymän pienin rahoitussektori on se, jonka keskiarvo on pienin, ja finanssiryhmittymän tärkein rahoitussektori on se, jonka keskiarvo on suurin. Keskiarvon laskemiseksi ja pienimpien ja tärkeimpien rahoitussektoreiden laskemiseksi pankki- ja sijoituspalvelusektoreita käsitellään yhdessä.
  Omaisuudenhoitoyhtiöt lisätään alalle, jolle ne kuuluvat ryhmän sisällä. Jos ne eivät kuulu yksinomaan yhdelle alalle ryhmän sisällä, ne lisätään pienimmälle rahoitussektorille.
  Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat lisätään alalle, jolle ne kuuluvat ryhmän sisällä. Jos ne eivät kuulu yksinomaan yhdelle alalle ryhmän sisällä, ne lisätään pienimmälle rahoitussektorille.
  3.   Monialaista toimintaa pidetään myös merkittävänä 2 artiklan 14 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tai 14 kohdan b alakohdan iii alakohdassa tarkoitetulla tavalla, jos ryhmän pienimmän rahoitussektorin taseen loppusumma ylittää kuusi miljardia euroa.
  Jos ryhmä ei saavuta tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettua kynnysarvoa, asiaankuuluvat toimivaltaiset viranomaiset voivat yhteisesti päättää olla pitämättä ryhmää finanssiryhmittymänä. Ne voivat myös päättää olla soveltamatta 7, 8 ja 9 artiklan säännöksiä, jos ne katsovat, ettei ryhmän sisällyttäminen tämän direktiivin soveltamisalaan tai tällaisten säännösten soveltaminen ole tarpeen tai se olisi lisävalvonnan tavoitteiden kannalta epäasianmukaista tai harhaanjohtavaa.
  Tämän kohdan mukaisesti tehdyistä päätöksistä on ilmoitettava muille toimivaltaisille viranomaisille, ja toimivaltaisten viranomaisten on poikkeustapauksia lukuun ottamatta julkistettava ne.
  3 a.   Jos ryhmä saavuttaa tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kynnysarvon, mutta pienimmän sektorin taseen loppusumma ei ylitä kuutta miljardia euroa, asiaankuuluvat toimivaltaiset viranomaiset voivat yhteisesti päättää olla pitämättä ryhmää finanssiryhmittymänä. Ne voivat myös päättää olla soveltamatta 7, 8 ja 9 artiklan säännöksiä, jos ne katsovat, ettei ryhmän sisällyttäminen tämän direktiivin soveltamisalaan tai tällaisten säännösten soveltaminen ole tarpeen tai se olisi lisävalvonnan tavoitteiden kannalta epäasianmukaista tai harhaanjohtavaa.
  Tämän kohdan mukaisesti tehdyistä päätöksistä on ilmoitettava muille toimivaltaisille viranomaisille, ja toimivaltaisten viranomaisten on poikkeustapauksia lukuun ottamatta julkistettava ne.” |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1, 2 ja 3 kohta seuraavasti:

”1.   Jotta ryhmän toiminnan voidaan katsoa tapahtuvan pääasiallisesti rahoitusalalla 2 artiklan 14 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetulla tavalla, ryhmän säänneltyjen ja ei-säänneltyjen rahoitussektorin yritysten taseiden loppusumman on oltava yli 40 prosenttia koko ryhmän taseiden loppusummasta.

2.   Jotta toimintaa eri rahoitussektoreilla voidaan pitää merkittävänä 2 artiklan 14 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tai 14 kohdan b alakohdan iii alakohdassa tarkoitetulla tavalla kunkin rahoitussektorin osalta, kyseisen rahoitussektorin taseen loppusumman keskimääräisen suhteen ryhmän rahoitussektoriyritysten kokonaistaseen loppusummaan ja saman rahoitussektorin vakavaraisuusvaatimusten suhteen ryhmän rahoitussektoriyritysten kokonaisvakavaraisuusvaatimuksiin on oltava yli 10 prosenttia.

Tässä direktiivissä finanssiryhmittymän pienin rahoitussektori on se, jonka keskiarvo on pienin, ja finanssiryhmittymän tärkein rahoitussektori on se, jonka keskiarvo on suurin. Keskiarvon laskemiseksi ja pienimpien ja tärkeimpien rahoitussektoreiden laskemiseksi pankki- ja sijoituspalvelusektoreita käsitellään yhdessä.

Omaisuudenhoitoyhtiöt lisätään alalle, jolle ne kuuluvat ryhmän sisällä. Jos ne eivät kuulu yksinomaan yhdelle alalle ryhmän sisällä, ne lisätään pienimmälle rahoitussektorille.

Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat lisätään alalle, jolle ne kuuluvat ryhmän sisällä. Jos ne eivät kuulu yksinomaan yhdelle alalle ryhmän sisällä, ne lisätään pienimmälle rahoitussektorille.

3.   Monialaista toimintaa pidetään myös merkittävänä 2 artiklan 14 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tai 14 kohdan b alakohdan iii alakohdassa tarkoitetulla tavalla, jos ryhmän pienimmän rahoitussektorin taseen loppusumma ylittää kuusi miljardia euroa.

Jos ryhmä ei saavuta tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettua kynnysarvoa, asiaankuuluvat toimivaltaiset viranomaiset voivat yhteisesti päättää olla pitämättä ryhmää finanssiryhmittymänä. Ne voivat myös päättää olla soveltamatta 7, 8 ja 9 artiklan säännöksiä, jos ne katsovat, ettei ryhmän sisällyttäminen tämän direktiivin soveltamisalaan tai tällaisten säännösten soveltaminen ole tarpeen tai se olisi lisävalvonnan tavoitteiden kannalta epäasianmukaista tai harhaanjohtavaa.

Tämän kohdan mukaisesti tehdyistä päätöksistä on ilmoitettava muille toimivaltaisille viranomaisille, ja toimivaltaisten viranomaisten on poikkeustapauksia lukuun ottamatta julkistettava ne.

3 a.   Jos ryhmä saavuttaa tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kynnysarvon, mutta pienimmän sektorin taseen loppusumma ei ylitä kuutta miljardia euroa, asiaankuuluvat toimivaltaiset viranomaiset voivat yhteisesti päättää olla pitämättä ryhmää finanssiryhmittymänä. Ne voivat myös päättää olla soveltamatta 7, 8 ja 9 artiklan säännöksiä, jos ne katsovat, ettei ryhmän sisällyttäminen tämän direktiivin soveltamisalaan tai tällaisten säännösten soveltaminen ole tarpeen tai se olisi lisävalvonnan tavoitteiden kannalta epäasianmukaista tai harhaanjohtavaa.

Tämän kohdan mukaisesti tehdyistä päätöksistä on ilmoitettava muille toimivaltaisille viranomaisille, ja toimivaltaisten viranomaisten on poikkeustapauksia lukuun ottamatta julkistettava ne.”

| b) | Muutetaan 4 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | edellä 6 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa yritys jätetään ulkopuolelle suhdelukuja laskettaessa, paitsi jos yritys on muuttanut jäsenvaltiosta kolmanteen maahan ja on todisteita siitä, että yritys muutti sijaintiaan sääntelyn välttämiseksi;”. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Muutetaan 4 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

edellä 6 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa yritys jätetään ulkopuolelle suhdelukuja laskettaessa, paitsi jos yritys on muuttanut jäsenvaltiosta kolmanteen maahan ja on todisteita siitä, että yritys muutti sijaintiaan sääntelyn välttämiseksi;”.

| ii) | Lisätään alakohta seuraavasti:






  ”c) | jättää yksi tai useampia omistusyhteyksiä pienemmällä sektorilla laskelmien ulkopuolelle, jos tällaiset omistusyhteydet ovat ratkaisevassa asemassa finanssiryhmittymän määrittämisessä ja jos niiden yhteisvaikutus ei ole merkittävä lisävalvonnan tavoitteiden kannalta.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Lisätään alakohta seuraavasti:

”c)

jättää yksi tai useampia omistusyhteyksiä pienemmällä sektorilla laskelmien ulkopuolelle, jos tällaiset omistusyhteydet ovat ratkaisevassa asemassa finanssiryhmittymän määrittämisessä ja jos niiden yhteisvaikutus ei ole merkittävä lisävalvonnan tavoitteiden kannalta.”

| c) | Korvataan 5 kohta seuraavasti:
  ”5.   Sovellettaessa 1 ja 2 kohtaa asiaankuuluvat toimivaltaiset viranomaiset voivat poikkeustapauksissa yhteisestä sopimuksesta korvata taseen loppusummaan perustuvan perusteen yhdellä tai useammalla seuraavista muuttujista tai lisätä yhden tai useampia kyseisistä muuttujista, jos ne katsovat, että kyseiset muuttujat ovat erityisen merkityksellisiä tämän direktiivin mukaisen lisävalvonnan kannalta: tulorakenne, taseen ulkopuoliset toimet ja hoidettavana olevat kokonaisvarat.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Sovellettaessa 1 ja 2 kohtaa asiaankuuluvat toimivaltaiset viranomaiset voivat poikkeustapauksissa yhteisestä sopimuksesta korvata taseen loppusummaan perustuvan perusteen yhdellä tai useammalla seuraavista muuttujista tai lisätä yhden tai useampia kyseisistä muuttujista, jos ne katsovat, että kyseiset muuttujat ovat erityisen merkityksellisiä tämän direktiivin mukaisen lisävalvonnan kannalta: tulorakenne, taseen ulkopuoliset toimet ja hoidettavana olevat kokonaisvarat.”

| d) | Lisätään seuraavat kohdat:
  ”8.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1093/2010 (31) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan pankkiviranomainen), jäljempänä ’pankkiviranomainen’, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1094/2010 (32) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen), jäljempänä ’lisäeläkeviranomainen’, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (33) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen), jäljempänä ’arvopaperimarkkinaviranomainen’ ja jäljempänä yhteisesti ’Euroopan valvontaviranomaiset’, antavat Euroopan valvontaviranomaisten yhteiskomiteassa, jäljempänä ’yhteiskomitea’, yhteiset suuntaviivat, joiden tarkoituksena on lähentää tämän artiklan 2, 3, 3 a, 4 ja 5 kohdan soveltamiseen liittyviä valvontakäytäntöjä.
  9.   Toimivaltaisten viranomaisten on arvioitava vuosittain uudelleen vapautuksia lisävalvonnan soveltamisesta ja tarkasteltava uudelleen tässä artiklassa esitettyjä kvantitatiivisia indikaattoreita ja finanssiryhmittymiin sovellettavia riskiperusteisia arviointeja. |
| --- | --- |

d)

Lisätään seuraavat kohdat:

”8.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1093/2010 (31) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan pankkiviranomainen), jäljempänä ’pankkiviranomainen’, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1094/2010 (32) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen), jäljempänä ’lisäeläkeviranomainen’, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (33) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen), jäljempänä ’arvopaperimarkkinaviranomainen’ ja jäljempänä yhteisesti ’Euroopan valvontaviranomaiset’, antavat Euroopan valvontaviranomaisten yhteiskomiteassa, jäljempänä ’yhteiskomitea’, yhteiset suuntaviivat, joiden tarkoituksena on lähentää tämän artiklan 2, 3, 3 a, 4 ja 5 kohdan soveltamiseen liittyviä valvontakäytäntöjä.

9.   Toimivaltaisten viranomaisten on arvioitava vuosittain uudelleen vapautuksia lisävalvonnan soveltamisesta ja tarkasteltava uudelleen tässä artiklassa esitettyjä kvantitatiivisia indikaattoreita ja finanssiryhmittymiin sovellettavia riskiperusteisia arviointeja.

| 3) | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Tätä varten:






  — | ryhmään kuuluville säännellyille yrityksille toimiluvan myöntäneiden toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä tiivistä yhteistyötä, |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Tätä varten:

—

ryhmään kuuluville säännellyille yrityksille toimiluvan myöntäneiden toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä tiivistä yhteistyötä,

| — | jos toimivaltainen viranomainen on sitä mieltä, että kyseiseltä toimivaltaiselta viranomaiselta toimiluvan saanut säännelty yritys on sellaisen ryhmän jäsen, joka voi olla sellainen finanssiryhmittymä ja jota ei jo ole määritetty tämän direktiivin mukaisesti, toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava näkemyksensä muille asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille ja yhteiskomitealle.” |
| --- | --- |

—

jos toimivaltainen viranomainen on sitä mieltä, että kyseiseltä toimivaltaiselta viranomaiselta toimiluvan saanut säännelty yritys on sellaisen ryhmän jäsen, joka voi olla sellainen finanssiryhmittymä ja jota ei jo ole määritetty tämän direktiivin mukaisesti, toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava näkemyksensä muille asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille ja yhteiskomitealle.”

| b) | Korvataan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Koordinaattorin on lisäksi ilmoitettava asiasta niille toimivaltaisille viranomaisille, jotka ovat antaneet toimiluvan ryhmän säännellyille yrityksille, sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jossa rahoitusalan sekaholdingyhtiön pääkonttori on, ja sekakomitealle.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Koordinaattorin on lisäksi ilmoitettava asiasta niille toimivaltaisille viranomaisille, jotka ovat antaneet toimiluvan ryhmän säännellyille yrityksille, sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jossa rahoitusalan sekaholdingyhtiön pääkonttori on, ja sekakomitealle.”

| c) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Yhteiskomitea julkistaa verkkosivuillaan 2 artiklan 14 kohdan mukaisesti määritetyistä finanssiryhmittymistä laaditun luettelon ja pitää sen ajan tasalla. Näiden tietojen on oltava saatavilla kunkin Euroopan valvontaviranomaisen verkkosivuilla hyperlinkin kautta.
  Kunkin 1 artiklassa tarkoitetun finanssiryhmittymään kuuluvan säännellyn yrityksen nimi on merkittävä luetteloon, jonka yhteiskomitea julkistaa verkkosivuillaan ja jota se pitää ajan tasalla.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Yhteiskomitea julkistaa verkkosivuillaan 2 artiklan 14 kohdan mukaisesti määritetyistä finanssiryhmittymistä laaditun luettelon ja pitää sen ajan tasalla. Näiden tietojen on oltava saatavilla kunkin Euroopan valvontaviranomaisen verkkosivuilla hyperlinkin kautta.

Kunkin 1 artiklassa tarkoitetun finanssiryhmittymään kuuluvan säännellyn yrityksen nimi on merkittävä luetteloon, jonka yhteiskomitea julkistaa verkkosivuillaan ja jota se pitää ajan tasalla.”

| 4) | Muutetaan 5 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | säännelty yritys, jonka emoyritys on rahoitusalan sekaholdingyhtiö, jonka pääkonttori on unionissa;”. |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

säännelty yritys, jonka emoyritys on rahoitusalan sekaholdingyhtiö, jonka pääkonttori on unionissa;”.

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Säänneltyyn yritykseen, johon ei sovelleta 2 kohdan mukaista lisävalvontaa ja jonka emoyritys on säännelty yritys tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö, jonka pääkonttori on kolmannessa maassa, sovelletaan lisävalvontaa finanssiryhmittymän tasolla 18 artiklassa säädetyssä laajuudessa ja säädetyllä tavalla.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Säänneltyyn yritykseen, johon ei sovelleta 2 kohdan mukaista lisävalvontaa ja jonka emoyritys on säännelty yritys tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö, jonka pääkonttori on kolmannessa maassa, sovelletaan lisävalvontaa finanssiryhmittymän tasolla 18 artiklassa säädetyssä laajuudessa ja säädetyllä tavalla.”

| c) | Korvataan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Tällaisen lisävalvonnan soveltamiseksi ainakin yhden yrityksen on oltava 1 artiklassa tarkoitettu säännelty yritys ja 2 artiklan 14 kohdan a alakohdan ii alakohdan tai 14 kohdan b alakohdan ii alakohdan tai 2 artiklan 14 kohdan b alakohdan iii alakohdan ehtojen on täytyttävä. Asiaankuuluvat toimivaltaiset viranomaiset tekevät päätöksensä ottaen huomioon tällä direktiivillä säädetyn lisävalvonnan tavoitteet.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Tällaisen lisävalvonnan soveltamiseksi ainakin yhden yrityksen on oltava 1 artiklassa tarkoitettu säännelty yritys ja 2 artiklan 14 kohdan a alakohdan ii alakohdan tai 14 kohdan b alakohdan ii alakohdan tai 2 artiklan 14 kohdan b alakohdan iii alakohdan ehtojen on täytyttävä. Asiaankuuluvat toimivaltaiset viranomaiset tekevät päätöksensä ottaen huomioon tällä direktiivillä säädetyn lisävalvonnan tavoitteet.”

| 5) | Korvataan 6 artiklan 3 ja 4 kohta seuraavasti:
  ”3.   Edellä 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen vakavaraisuusvaatimusten laskemiseksi seuraavat yritykset sisällytetään lisävalvonnan piiriin liitteen I mukaisesti:






  a) | luottolaitokset, rahoituslaitokset tai oheispalveluja tuottavat yritykset; |
| --- | --- | --- |

5)

Korvataan 6 artiklan 3 ja 4 kohta seuraavasti:

”3.   Edellä 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen vakavaraisuusvaatimusten laskemiseksi seuraavat yritykset sisällytetään lisävalvonnan piiriin liitteen I mukaisesti:

a)

luottolaitokset, rahoituslaitokset tai oheispalveluja tuottavat yritykset;

| b) | vakuutusyritykset, jälleenvakuutusyritykset tai vakuutushallintayhtiöt; |
| --- | --- |

b)

vakuutusyritykset, jälleenvakuutusyritykset tai vakuutushallintayhtiöt;

| c) | sijoituspalveluyritykset; |
| --- | --- |

c)

sijoituspalveluyritykset;

| d) | rahoitusalan sekaholdingyhtiöt. |
| --- | --- |

d)

rahoitusalan sekaholdingyhtiöt.

4.   Kun finanssiryhmittymän lisävakavaraisuusvaatimukset lasketaan käyttämällä tämän direktiivin liitteessä I tarkoitettua menetelmää 1 (”tilinpäätösten konsolidointi”), ryhmään kuuluvien yhteisöjen omat varat ja vakavaraisuusvaatimukset lasketaan käyttämällä konsolidoinnin tapaa ja laajuutta koskevia alakohtaisia sääntöjä, jotka vastaavat erityisesti direktiivin 2006/48/EY 133 ja 134 artiklan sekä direktiivin 2009/138/EY 221 artiklan mukaisia sääntöjä.

Kun laskennassa käytetään liitteessä I tarkoitettua menetelmää 2 (”Vähentäminen ja yhteenlaskeminen”), siinä otetaan huomioon emoyrityksen tai sellaisen yrityksen, jolla on omistusyhteys ryhmän toisessa yhteisössä, suoraan tai välillisesti hallussa pitämä osuus merkitystä pääomasta.”

| 6) | Muutetaan 7 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Ennen kuin unionin lainsäädännön yhteensovittaminen on edennyt pidemmälle, jäsenvaltiot voivat asettaa määrällisiä rajoja, sallia niiden toimivaltaisten viranomaisten asettaa määrällisiä rajoja tai ryhtyä muihin valvontatoimiin, joilla voidaan päästä lisävalvonnan tavoitteisiin, kaikkien finanssiryhmittymän tasolla syntyvien riskikeskittymien osalta.” |
| --- | --- | --- |

6)

Muutetaan 7 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Ennen kuin unionin lainsäädännön yhteensovittaminen on edennyt pidemmälle, jäsenvaltiot voivat asettaa määrällisiä rajoja, sallia niiden toimivaltaisten viranomaisten asettaa määrällisiä rajoja tai ryhtyä muihin valvontatoimiin, joilla voidaan päästä lisävalvonnan tavoitteisiin, kaikkien finanssiryhmittymän tasolla syntyvien riskikeskittymien osalta.”

| b) | Lisätään kohta seuraavasti:
  ”5.   Euroopan valvontaviranomaiset antavat yhteiskomiteassa yhteiset suuntaviivat, joiden tarkoituksena on lähentää tämän artiklan 1–4 kohdan mukaisen riskikeskittymän lisävalvontaan liittyviä valvontakäytäntöjä. Päällekkäisyyden välttämiseksi suuntaviivoilla varmistetaan tämän artiklan mukaisten valvontavälineiden soveltamisen yhdenmukaisuus direktiivin 2006/48/EY 106–118 artiklan ja direktiivin 2009/138/EY 244 artiklan soveltamisen kanssa. Ne antavat erityiset yhteiset suuntaviivat tämän artiklan 1–4 kohdan soveltamisesta finanssiryhmittymän omistusyhteyksiin tilanteissa, joissa kansallisen yhtiöoikeuden säännökset estävät tämän direktiivin 14 artiklan 2 kohdan soveltamisen.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään kohta seuraavasti:

”5.   Euroopan valvontaviranomaiset antavat yhteiskomiteassa yhteiset suuntaviivat, joiden tarkoituksena on lähentää tämän artiklan 1–4 kohdan mukaisen riskikeskittymän lisävalvontaan liittyviä valvontakäytäntöjä. Päällekkäisyyden välttämiseksi suuntaviivoilla varmistetaan tämän artiklan mukaisten valvontavälineiden soveltamisen yhdenmukaisuus direktiivin 2006/48/EY 106–118 artiklan ja direktiivin 2009/138/EY 244 artiklan soveltamisen kanssa. Ne antavat erityiset yhteiset suuntaviivat tämän artiklan 1–4 kohdan soveltamisesta finanssiryhmittymän omistusyhteyksiin tilanteissa, joissa kansallisen yhtiöoikeuden säännökset estävät tämän direktiivin 14 artiklan 2 kohdan soveltamisen.”

| 7) | Muutetaan 8 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Ennen kuin unionin lainsäädännön yhteensovittaminen on edennyt pidemmälle, jäsenvaltiot voivat asettaa määrällisiä rajoja, sallia niiden toimivaltaisten viranomaisten asettaa määrällisiä rajoja tai laadullisia vaatimuksia tai ryhtyä muihin valvontatoimiin, joilla voidaan päästä lisävalvonnan tavoitteisiin, finanssiryhmittymän säänneltyjen yritysten ryhmänsisäisten liiketoimien osalta.” |
| --- | --- | --- |

7)

Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Ennen kuin unionin lainsäädännön yhteensovittaminen on edennyt pidemmälle, jäsenvaltiot voivat asettaa määrällisiä rajoja, sallia niiden toimivaltaisten viranomaisten asettaa määrällisiä rajoja tai laadullisia vaatimuksia tai ryhtyä muihin valvontatoimiin, joilla voidaan päästä lisävalvonnan tavoitteisiin, finanssiryhmittymän säänneltyjen yritysten ryhmänsisäisten liiketoimien osalta.”

| b) | Lisätään kohta seuraavasti:
  ”5.   Euroopan valvontaviranomaiset antavat yhteiskomiteassa yhteiset suuntaviivat, joiden tarkoituksena on lähentää tämän artiklan 1–4 kohdan mukaisten ryhmänsisäisten liiketoimien lisävalvontaan liittyviä valvontakäytäntöjä. Päällekkäisyyden välttämiseksi suuntaviivoilla varmistetaan tämän artiklan mukaisten valvontavälineiden soveltamisen yhdenmukaisuus direktiivin 2009/138/EY 245 artiklan soveltamisen kanssa. Ne antavat erityiset yhteiset suuntaviivat tämän artiklan 1–4 kohdan soveltamisesta finanssiryhmittymän omistusyhteyksiin tilanteissa, joissa kansallisen yhtiöoikeuden säännökset estävät tämän direktiivin 14 artiklan 2 kohdan soveltamisen.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään kohta seuraavasti:

”5.   Euroopan valvontaviranomaiset antavat yhteiskomiteassa yhteiset suuntaviivat, joiden tarkoituksena on lähentää tämän artiklan 1–4 kohdan mukaisten ryhmänsisäisten liiketoimien lisävalvontaan liittyviä valvontakäytäntöjä. Päällekkäisyyden välttämiseksi suuntaviivoilla varmistetaan tämän artiklan mukaisten valvontavälineiden soveltamisen yhdenmukaisuus direktiivin 2009/138/EY 245 artiklan soveltamisen kanssa. Ne antavat erityiset yhteiset suuntaviivat tämän artiklan 1–4 kohdan soveltamisesta finanssiryhmittymän omistusyhteyksiin tilanteissa, joissa kansallisen yhtiöoikeuden säännökset estävät tämän direktiivin 14 artiklan 2 kohdan soveltamisen.”

| 8) | Muutetaan 9 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikilla 5 artiklan mukaisen lisävalvonnan piiriin kuuluvilla yrityksillä on riittävät sisäiset tarkastusmenetelmät lisävalvonnalle tarpeellisten tietojen tuottamiseksi.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että säännellyt yritykset toimittavat säännöllisesti finanssiryhmittymän tasolla toimivaltaisille viranomaisilleen yksityiskohtaiset tiedot oikeudellisesta rakenteestaan ja hallintojärjestelmästään sekä organisaatiorakenteestaan kaikki säännellyt yritykset, sääntelemättömät tytäryritykset ja merkittävät sivukonttorit mukaan luettuina.
  Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että säännellyt yritykset julkistavat finanssiryhmittymän tasolla vuosittain joko täydellisen tai vastaaviin tietoihin viitaten kuvauksen oikeudellisesta rakenteestaan ja hallintojärjestelmästään sekä organisaatiorakenteestaan.” |
| --- | --- | --- |

8)

Muutetaan 9 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikilla 5 artiklan mukaisen lisävalvonnan piiriin kuuluvilla yrityksillä on riittävät sisäiset tarkastusmenetelmät lisävalvonnalle tarpeellisten tietojen tuottamiseksi.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että säännellyt yritykset toimittavat säännöllisesti finanssiryhmittymän tasolla toimivaltaisille viranomaisilleen yksityiskohtaiset tiedot oikeudellisesta rakenteestaan ja hallintojärjestelmästään sekä organisaatiorakenteestaan kaikki säännellyt yritykset, sääntelemättömät tytäryritykset ja merkittävät sivukonttorit mukaan luettuina.

Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että säännellyt yritykset julkistavat finanssiryhmittymän tasolla vuosittain joko täydellisen tai vastaaviin tietoihin viitaten kuvauksen oikeudellisesta rakenteestaan ja hallintojärjestelmästään sekä organisaatiorakenteestaan.”

| b) | Lisätään kohta seuraavasti:
  ”6.   Toimivaltaisten viranomaisten on yhtenäistettävä tässä artiklassa säädettyjen sisäisten tarkastusmenetelmien ja riskienhallintamenettelyjen lisävalvonta direktiivin 2006/48/EY 124 artiklassa ja direktiivin 2009/138/EY 248 artiklassa säädettyjen valvojan tarkastusprosessien kanssa. Euroopan valvontaviranomaiset antavat yhteiskomiteassa tätä varten yhteiset suuntaviivat, joiden tarkoituksena on lähentää tässä artiklassa säädettyjen sisäisten tarkastusmenetelmien ja riskienhallintamenettelyjen lisävalvontaan liittyviä valvontakäytäntöjä, sekä yhteiset suuntaviivat lisävalvonnan yhdenmukaisuudesta direktiivin 2006/48/EY 124 artiklassa ja direktiivin 2009/138/EY 248 artiklassa säädettyjen valvojan tarkastusprosessien kanssa. Ne antavat erityiset yhteiset suuntaviivat tämän artiklan soveltamisesta finanssiryhmittymän omistusyhteyksiin tilanteissa, joissa kansallisen yhtiöoikeuden säännökset estävät tämän direktiivin 14 artiklan 2 kohdan soveltamisen.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään kohta seuraavasti:

”6.   Toimivaltaisten viranomaisten on yhtenäistettävä tässä artiklassa säädettyjen sisäisten tarkastusmenetelmien ja riskienhallintamenettelyjen lisävalvonta direktiivin 2006/48/EY 124 artiklassa ja direktiivin 2009/138/EY 248 artiklassa säädettyjen valvojan tarkastusprosessien kanssa. Euroopan valvontaviranomaiset antavat yhteiskomiteassa tätä varten yhteiset suuntaviivat, joiden tarkoituksena on lähentää tässä artiklassa säädettyjen sisäisten tarkastusmenetelmien ja riskienhallintamenettelyjen lisävalvontaan liittyviä valvontakäytäntöjä, sekä yhteiset suuntaviivat lisävalvonnan yhdenmukaisuudesta direktiivin 2006/48/EY 124 artiklassa ja direktiivin 2009/138/EY 248 artiklassa säädettyjen valvojan tarkastusprosessien kanssa. Ne antavat erityiset yhteiset suuntaviivat tämän artiklan soveltamisesta finanssiryhmittymän omistusyhteyksiin tilanteissa, joissa kansallisen yhtiöoikeuden säännökset estävät tämän direktiivin 14 artiklan 2 kohdan soveltamisen.”

| 9) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”9 b artikla
  Stressitestit
  1.   Jäsenvaltiot voivat vaatia koordinaattoria varmistamaan finanssiryhmittymien asianmukaisen ja säännöllisen stressitestauksen. Niiden on vaadittava asiaankuuluvia toimivaltaisia viranomaisia tekemään kaikinpuolista yhteistyötä koordinaattorin kanssa.
  2.   Unionin laajuisia stressitestejä varten Euroopan valvontaviranomaiset voivat yhteiskomitean alaisuudessa ja yhteistyössä finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetulla asetuksella (EU) N:o 1092/2010 (34) perustetun Euroopan järjestelmäriskikomitean kanssa kehittää lisäparametreja, joilla saadaan esiin finanssiryhmittymissä tyypillisesti esiintyvät erityisriskit asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 mukaisesti. Koordinaattorin on toimitettava stressitestien tulokset yhteiskomitealle. |
| --- | --- |

9)

Lisätään artikla seuraavasti:

”9 b artikla

Stressitestit

1.   Jäsenvaltiot voivat vaatia koordinaattoria varmistamaan finanssiryhmittymien asianmukaisen ja säännöllisen stressitestauksen. Niiden on vaadittava asiaankuuluvia toimivaltaisia viranomaisia tekemään kaikinpuolista yhteistyötä koordinaattorin kanssa.

2.   Unionin laajuisia stressitestejä varten Euroopan valvontaviranomaiset voivat yhteiskomitean alaisuudessa ja yhteistyössä finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetulla asetuksella (EU) N:o 1092/2010 (34) perustetun Euroopan järjestelmäriskikomitean kanssa kehittää lisäparametreja, joilla saadaan esiin finanssiryhmittymissä tyypillisesti esiintyvät erityisriskit asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 mukaisesti. Koordinaattorin on toimitettava stressitestien tulokset yhteiskomitealle.

| 10) | Muutetaan 10 artiklan 2 kohdan b alakohta seuraavasti:






  a) | Korvataan ii alakohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:






  ”ii) | jos vähintään kahdella säännellyllä yrityksellä, jonka sääntömääräinen kotipaikka on unionissa, on emoyrityksenään sama rahoitusalan sekaholdingyhtiö, ja yksi näistä yrityksistä on saanut toimiluvan jäsenvaltiossa, jossa rahoitusalan sekaholdingyhtiön pääkonttori sijaitsee, koordinaattorin tehtävää hoitaa siinä jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen säännellyn yrityksen toimivaltainen viranomainen;”. |
| --- | --- | --- | --- |

10)

Muutetaan 10 artiklan 2 kohdan b alakohta seuraavasti:

a)

Korvataan ii alakohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”ii)

jos vähintään kahdella säännellyllä yrityksellä, jonka sääntömääräinen kotipaikka on unionissa, on emoyrityksenään sama rahoitusalan sekaholdingyhtiö, ja yksi näistä yrityksistä on saanut toimiluvan jäsenvaltiossa, jossa rahoitusalan sekaholdingyhtiön pääkonttori sijaitsee, koordinaattorin tehtävää hoitaa siinä jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen säännellyn yrityksen toimivaltainen viranomainen;”.

| b) | Korvataan iii alakohta seuraavasti:






  ”iii) | jos vähintään kahdella säännellyllä yrityksellä, jonka sääntömääräinen kotipaikka on unionissa, on emoyrityksenään sama rahoitusalan sekaholdingyhtiö, eikä mikään näistä yrityksistä ole saanut toimilupaa jäsenvaltiossa, jossa rahoitusalan sekaholdingyhtiön pääkonttori sijaitsee, koordinaattorin tehtävää hoitaa se toimivaltainen viranomainen, joka on myöntänyt toimiluvan sille säännellylle yritykselle, jonka taseen loppusumma on suurin tärkeimmällä rahoitussektorilla;”. |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan iii alakohta seuraavasti:

”iii)

jos vähintään kahdella säännellyllä yrityksellä, jonka sääntömääräinen kotipaikka on unionissa, on emoyrityksenään sama rahoitusalan sekaholdingyhtiö, eikä mikään näistä yrityksistä ole saanut toimilupaa jäsenvaltiossa, jossa rahoitusalan sekaholdingyhtiön pääkonttori sijaitsee, koordinaattorin tehtävää hoitaa se toimivaltainen viranomainen, joka on myöntänyt toimiluvan sille säännellylle yritykselle, jonka taseen loppusumma on suurin tärkeimmällä rahoitussektorilla;”.

| 11) | Muutetaan 11 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Sellaisen koordinaattorin nimeäminen, jolle on uskottu finanssiryhmittymän säänneltyjen yritysten lisävalvontaa koskevia erityisiä tehtäviä, ei vaikuta toimivaltaisten viranomaisten alakohtaisten sääntöjen mukaisiin tehtäviin ja velvollisuuksiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta siirtää yksittäisiä valvontavaltuuksia ja -velvollisuuksia unionin säädösten mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

11)

Muutetaan 11 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Sellaisen koordinaattorin nimeäminen, jolle on uskottu finanssiryhmittymän säänneltyjen yritysten lisävalvontaa koskevia erityisiä tehtäviä, ei vaikuta toimivaltaisten viranomaisten alakohtaisten sääntöjen mukaisiin tehtäviin ja velvollisuuksiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta siirtää yksittäisiä valvontavaltuuksia ja -velvollisuuksia unionin säädösten mukaisesti.”

| b) | Lisätään kohta seuraavasti:
  ”4.   Tässä jaksossa edellytetty yhteistyö ja tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa sekä 12 artiklassa lueteltujen tehtävien hoitaminen sekä tarvittaessa riittävä koordinointi ja yhteistyö kolmansien maiden asiaankuuluvien valvontaviranomaisten kanssa edellyttäen, että salassapitovaatimuksia noudatetaan ja toiminta on unionin lainsäädännön mukaista, on toteutettava direktiivin 2006/48/EY 131 a artiklan tai direktiivin 2009/138/EY 248 artiklan 2 kohdan nojalla perustetuissa kollegioissa.
  Edellä 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut koordinointijärjestelyt on esitettävä erikseen direktiivin 2006/48/EY 131 artiklan tai direktiivin 2009/138/EY 248 artiklan nojalla tehdyissä kirjallisissa koordinointijärjestelyissä. Direktiivin 2006/48/EY 131 a artiklan tai direktiivin 2009/138/EY 248 artiklan 2 kohdan nojalla perustetun kollegion puheenjohtajana toimiva koordinaattori päättää, mitkä muut toimivaltaiset viranomaiset osallistuvat kollegion kokoukseen tai muuhun toimintaan.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään kohta seuraavasti:

”4.   Tässä jaksossa edellytetty yhteistyö ja tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa sekä 12 artiklassa lueteltujen tehtävien hoitaminen sekä tarvittaessa riittävä koordinointi ja yhteistyö kolmansien maiden asiaankuuluvien valvontaviranomaisten kanssa edellyttäen, että salassapitovaatimuksia noudatetaan ja toiminta on unionin lainsäädännön mukaista, on toteutettava direktiivin 2006/48/EY 131 a artiklan tai direktiivin 2009/138/EY 248 artiklan 2 kohdan nojalla perustetuissa kollegioissa.

Edellä 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut koordinointijärjestelyt on esitettävä erikseen direktiivin 2006/48/EY 131 artiklan tai direktiivin 2009/138/EY 248 artiklan nojalla tehdyissä kirjallisissa koordinointijärjestelyissä. Direktiivin 2006/48/EY 131 a artiklan tai direktiivin 2009/138/EY 248 artiklan 2 kohdan nojalla perustetun kollegion puheenjohtajana toimiva koordinaattori päättää, mitkä muut toimivaltaiset viranomaiset osallistuvat kollegion kokoukseen tai muuhun toimintaan.”

| 12) | Korvataan 12 artiklan1 kohdan toisen alakohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | ryhmän oikeudellisen rakenteen, hallintojärjestelmän ja organisaatiorakenteen yksilöiminen kaikki finanssiryhmittymään kuuluvat säännellyt yritykset, sääntelemättömät tytäryritykset ja merkittävät sivukonttorit mukaan luettuina, määräosuuksien haltijoiden yksilöiminen perimmäisen emoyrityksen tasolla sekä ryhmän säänneltyjen yritysten toimivaltaisten viranomaisten yksilöiminen;”. |
| --- | --- | --- |

12)

Korvataan 12 artiklan1 kohdan toisen alakohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

ryhmän oikeudellisen rakenteen, hallintojärjestelmän ja organisaatiorakenteen yksilöiminen kaikki finanssiryhmittymään kuuluvat säännellyt yritykset, sääntelemättömät tytäryritykset ja merkittävät sivukonttorit mukaan luettuina, määräosuuksien haltijoiden yksilöiminen perimmäisen emoyrityksen tasolla sekä ryhmän säänneltyjen yritysten toimivaltaisten viranomaisten yksilöiminen;”.

| 13) | Lisätään 12 a artiklaan kohta seuraavasti:
  ”3.   Koordinaattorien on toimitettava yhteiskomitealle 9 artiklan 4 kohdassa ja 12 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetut tiedot. Yhteiskomitea toimittaa toimivaltaisille viranomaisille finanssiryhmittymien oikeudellista rakennetta, hallintojärjestelmää ja organisaatiorakennetta koskevat tiedot.” |
| --- | --- |

13)

Lisätään 12 a artiklaan kohta seuraavasti:

”3.   Koordinaattorien on toimitettava yhteiskomitealle 9 artiklan 4 kohdassa ja 12 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetut tiedot. Yhteiskomitea toimittaa toimivaltaisille viranomaisille finanssiryhmittymien oikeudellista rakennetta, hallintojärjestelmää ja organisaatiorakennetta koskevat tiedot.”

| 14) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”12 b artikla
  Yhteiset suuntaviivat
  1.   Euroopan valvontaviranomaiset laativat yhteiskomiteassa yhteiset suuntaviivat sille, miten toimivaltaisen viranomaisen on suoritettava finanssiryhmittymien riskiperusteiset arvioinnit. Yhteisillä suuntaviivoilla varmistetaan erityisesti, että riskiperusteisiin arviointeihin sisällytetään asianmukaisia välineitä, jotta voidaan arvioida finanssiryhmittymiin kohdistuvia ryhmäriskejä.
  2.   Euroopan valvontaviranomaiset antavat yhteiskomiteassa yhteiset suuntaviivat, joiden tarkoituksena on kehittää valvontakäytäntöjä, jotka mahdollistavat rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden lisävalvonnan, joka täydentää asianmukaisesti direktiivin 98/78/EY mukaista yritysryhmän valvontaa tai tarvittaessa direktiivin 2006/48/EY mukaista konsolidoitua valvontaa. Nämä suuntaviivat mahdollistavat kaikkien merkityksellisten riskien sisällyttämisen valvontaan poistaen samalla mahdolliset valvonnan ja vakavaraisuuden päällekkäisyydet.” |
| --- | --- |

14)

Lisätään artikla seuraavasti:

”12 b artikla

Yhteiset suuntaviivat

1.   Euroopan valvontaviranomaiset laativat yhteiskomiteassa yhteiset suuntaviivat sille, miten toimivaltaisen viranomaisen on suoritettava finanssiryhmittymien riskiperusteiset arvioinnit. Yhteisillä suuntaviivoilla varmistetaan erityisesti, että riskiperusteisiin arviointeihin sisällytetään asianmukaisia välineitä, jotta voidaan arvioida finanssiryhmittymiin kohdistuvia ryhmäriskejä.

2.   Euroopan valvontaviranomaiset antavat yhteiskomiteassa yhteiset suuntaviivat, joiden tarkoituksena on kehittää valvontakäytäntöjä, jotka mahdollistavat rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden lisävalvonnan, joka täydentää asianmukaisesti direktiivin 98/78/EY mukaista yritysryhmän valvontaa tai tarvittaessa direktiivin 2006/48/EY mukaista konsolidoitua valvontaa. Nämä suuntaviivat mahdollistavat kaikkien merkityksellisten riskien sisällyttämisen valvontaan poistaen samalla mahdolliset valvonnan ja vakavaraisuuden päällekkäisyydet.”

| 15) | Muutetaan 18 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan otsikko seuraavasti:
  ”Kolmansien maiden emoyritykset”. |
| --- | --- | --- |

15)

Muutetaan 18 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”Kolmansien maiden emoyritykset”.

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Toimivaltaiset viranomaiset voivat soveltaa muita menetelmiä varmistaakseen, että finanssiryhmittymän säännellyillä yrityksillä on tarpeellinen lisävalvonta. Koordinaattorin on päätettävä näistä menetelmistä muita asiaankuuluvia toimivaltaisia viranomaisia kuultuaan. Toimivaltaiset viranomaiset voivat erityisesti vaatia sellaisen rahoitusalan sekaholdingyhtiön perustamista, jonka sääntömääräinen kotipaikka on unionissa, ja soveltaa tätä direktiiviä tämän holdingyhtiön johtaman finanssiryhmittymän säänneltyihin yrityksiin. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että näillä menetelmillä saavutetaan tämän direktiivin mukaisen lisävalvonnan tavoite, ja niiden on ilmoitettava siitä muille asiaankuuluville toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Toimivaltaiset viranomaiset voivat soveltaa muita menetelmiä varmistaakseen, että finanssiryhmittymän säännellyillä yrityksillä on tarpeellinen lisävalvonta. Koordinaattorin on päätettävä näistä menetelmistä muita asiaankuuluvia toimivaltaisia viranomaisia kuultuaan. Toimivaltaiset viranomaiset voivat erityisesti vaatia sellaisen rahoitusalan sekaholdingyhtiön perustamista, jonka sääntömääräinen kotipaikka on unionissa, ja soveltaa tätä direktiiviä tämän holdingyhtiön johtaman finanssiryhmittymän säänneltyihin yrityksiin. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että näillä menetelmillä saavutetaan tämän direktiivin mukaisen lisävalvonnan tavoite, ja niiden on ilmoitettava siitä muille asiaankuuluville toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle.”

| 16) | Korvataan 19 artikla seuraavasti:
  ”19 artikla
  Yhteistyö kolmannen maan toimivaltaisten viranomaisten kanssa
  Direktiivin 2006/48/EY 39 artiklan 1 ja 2 kohtaa, direktiivin 98/78/EY 10 a artiklaa ja direktiivin 2009/138/EY 264 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin neuvoteltaessa yhden tai useamman kolmannen maan kanssa sopimuksista, jotka koskevat keinoja harjoittaa finanssiryhmittymän säänneltyjen yritysten lisävalvontaa.” |
| --- | --- |

16)

Korvataan 19 artikla seuraavasti:

”19 artikla

Yhteistyö kolmannen maan toimivaltaisten viranomaisten kanssa

Direktiivin 2006/48/EY 39 artiklan 1 ja 2 kohtaa, direktiivin 98/78/EY 10 a artiklaa ja direktiivin 2009/138/EY 264 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin neuvoteltaessa yhden tai useamman kolmannen maan kanssa sopimuksista, jotka koskevat keinoja harjoittaa finanssiryhmittymän säänneltyjen yritysten lisävalvontaa.”

| 17) | Korvataan III luvun otsikko seuraavasti: |
| --- | --- |

17)

Korvataan III luvun otsikko seuraavasti:

| 18) | Korvataan 20 artikla seuraavasti:
  ”20 artikla
  Komissiolle siirretty toimivalta
  Siirretään komissiolle valta antaa tähän direktiiviin tehtäviä teknisiä mukautuksia koskevia delegoituja säädöksiä 21 c artiklan mukaisesti seuraavilla alueilla:






  a) | edellä 2 artiklassa vahvistettujen määritelmien sanamuodon tarkentaminen rahoitusmarkkinoiden kehityksen huomioon ottamiseksi tämän direktiivin soveltamisessa; |
| --- | --- | --- |

18)

Korvataan 20 artikla seuraavasti:

”20 artikla

Komissiolle siirretty toimivalta

Siirretään komissiolle valta antaa tähän direktiiviin tehtäviä teknisiä mukautuksia koskevia delegoituja säädöksiä 21 c artiklan mukaisesti seuraavilla alueilla:

a)

edellä 2 artiklassa vahvistettujen määritelmien sanamuodon tarkentaminen rahoitusmarkkinoiden kehityksen huomioon ottamiseksi tämän direktiivin soveltamisessa;

| b) | terminologian yhdenmukaistaminen ja tämän direktiivien määritelmien laatiminen säänneltyjä yrityksiä ja niihin liittyviä seikkoja koskevan unionin tulevan lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

terminologian yhdenmukaistaminen ja tämän direktiivien määritelmien laatiminen säänneltyjä yrityksiä ja niihin liittyviä seikkoja koskevan unionin tulevan lainsäädännön mukaisesti;

| c) | liitteessä I esitettyjen laskentamenetelmien tarkentaminen rahoitusmarkkinoiden ja toiminnan vakauden valvontatekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

c)

liitteessä I esitettyjen laskentamenetelmien tarkentaminen rahoitusmarkkinoiden ja toiminnan vakauden valvontatekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi.

Näihin toimenpiteisiin ei sisälly komissiolle delegoidun ja annetun toimivallan kohde 21 a artiklassa lueteltujen seikkojen osalta.”

| 19) | Poistetaan 21 artiklan 2, 3 ja 5 kohta. |
| --- | --- |

19)

Poistetaan 21 artiklan 2, 3 ja 5 kohta.

| 20) | Muutetaan 21 a artikla seuraavasti:






  a) | Lisätään 1 kohdan ensimmäiseen alakohtaan alakohta seuraavasti:






  ”d) | 6 artiklan 2 kohta, ilmoitusten muodon (ohjein), antamistiheyden ja tarvittaessa ilmoituspäivämäärien yhdenmukaisuuden varmistamiseksi;”. |
| --- | --- | --- | --- |

20)

Muutetaan 21 a artikla seuraavasti:

a)

Lisätään 1 kohdan ensimmäiseen alakohtaan alakohta seuraavasti:

”d)

6 artiklan 2 kohta, ilmoitusten muodon (ohjein), antamistiheyden ja tarvittaessa ilmoituspäivämäärien yhdenmukaisuuden varmistamiseksi;”.

| b) | Lisätään kohdat seuraavasti:
  ”1 a.   Jotta varmistetaan 2, 7 ja 8 artiklan sekä liitteen II johdonmukainen soveltaminen, Euroopan valvontaviranomaiset laativat yhteiskomiteassa teknisten sääntelystandardien luonnoksia 2 artiklassa säädettyjen määritelmien tarkemman sanamuodon vahvistamiseksi ja 7 ja 8 artiklan sekä liitteen II mukaisesti annettujen säännösten yhteensovittamiseksi.
  Yhteiskomitea toimittaa kyseiset teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2015.
  Komissiolle siirretään valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään kohdat seuraavasti:

”1 a.   Jotta varmistetaan 2, 7 ja 8 artiklan sekä liitteen II johdonmukainen soveltaminen, Euroopan valvontaviranomaiset laativat yhteiskomiteassa teknisten sääntelystandardien luonnoksia 2 artiklassa säädettyjen määritelmien tarkemman sanamuodon vahvistamiseksi ja 7 ja 8 artiklan sekä liitteen II mukaisesti annettujen säännösten yhteensovittamiseksi.

Yhteiskomitea toimittaa kyseiset teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2015.

Komissiolle siirretään valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti.”

| c) | Lisätään kohta seuraavasti:
  ”3.   Kahden vuoden kuluessa 2 a kohdan mukaisesti hyväksyttyjen teknisten standardien hyväksymisestä jäsenvaltioiden on vaadittava, että tässä artiklassa tarkoitettujen laskelmien ilmoittamisen muoto, antamistiheys ja päivämäärät ovat yhdenmukaiset.” |
| --- | --- |

c)

Lisätään kohta seuraavasti:

”3.   Kahden vuoden kuluessa 2 a kohdan mukaisesti hyväksyttyjen teknisten standardien hyväksymisestä jäsenvaltioiden on vaadittava, että tässä artiklassa tarkoitettujen laskelmien ilmoittamisen muoto, antamistiheys ja päivämäärät ovat yhdenmukaiset.”

| 21) | Lisätään III lukuun artiklat seuraavasti:
  ”21 b artikla
  Yhteiset suuntaviivat
  Euroopan valvontaviranomaisten on annettava yhteiskomiteassa 3 artiklan 8 kohdassa, 7 artiklan 5 kohdassa, 8 artiklan 5 kohdassa, 9 artiklan 6 kohdassa, 11 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa, 12 b artiklassa ja 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut yhteiset suuntaviivat asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 56 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.
  21 c artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen
  1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
  2.   Siirretään 20 artiklassa tarkoitettu valta komissiolle neljäksi vuodeksi 9 päivästä joulukuuta 2011. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään kuusi kuukautta ennen neljän vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.
  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 20 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
  4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
  5.   Edellä olevan 20 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kolmella kuukaudella.” |
| --- | --- |

21)

Lisätään III lukuun artiklat seuraavasti:

”21 b artikla

Yhteiset suuntaviivat

Euroopan valvontaviranomaisten on annettava yhteiskomiteassa 3 artiklan 8 kohdassa, 7 artiklan 5 kohdassa, 8 artiklan 5 kohdassa, 9 artiklan 6 kohdassa, 11 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa, 12 b artiklassa ja 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut yhteiset suuntaviivat asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 56 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

21 c artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.   Siirretään 20 artiklassa tarkoitettu valta komissiolle neljäksi vuodeksi 9 päivästä joulukuuta 2011. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään kuusi kuukautta ennen neljän vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 20 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Edellä olevan 20 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kolmella kuukaudella.”

| 22) | Korvataan 30 artiklan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Kunnes alakohtaisten sääntöjen välinen yhteensovittaminen on edennyt pidemmälle, jäsenvaltioiden on säädettävä omaisuudenhoitoyhtiöiden sisällyttämisestä






  a) | luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten konsolidoituun valvontaan tai vakuutusyritysryhmään kuuluvien vakuutusyritysten lisävalvontaan; |
| --- | --- | --- |

22)

Korvataan 30 artiklan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Kunnes alakohtaisten sääntöjen välinen yhteensovittaminen on edennyt pidemmälle, jäsenvaltioiden on säädettävä omaisuudenhoitoyhtiöiden sisällyttämisestä

a)

luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten konsolidoituun valvontaan tai vakuutusyritysryhmään kuuluvien vakuutusyritysten lisävalvontaan;

| b) | jos ryhmä on finanssiryhmittymä, tässä direktiivissä tarkoitettuun lisävalvontaan; ja |
| --- | --- |

b)

jos ryhmä on finanssiryhmittymä, tässä direktiivissä tarkoitettuun lisävalvontaan; ja

| c) | määritysprosessiin 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

c)

määritysprosessiin 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti.”

| 23) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”30 a artikla
  Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat
  1.   Kunnes alakohtaisten sääntöjen yhteensovittamisessa on edetty pidemmälle, jäsenvaltioiden on säädettävä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien sisällyttämisestä






  a) | luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten konsolidoituun valvontaan tai vakuutusryhmään kuuluvien vakuutusyritysten lisävalvontaan; |
| --- | --- | --- |

23)

Lisätään artikla seuraavasti:

”30 a artikla

Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat

1.   Kunnes alakohtaisten sääntöjen yhteensovittamisessa on edetty pidemmälle, jäsenvaltioiden on säädettävä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien sisällyttämisestä

a)

luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten konsolidoituun valvontaan tai vakuutusryhmään kuuluvien vakuutusyritysten lisävalvontaan;

| b) | jos ryhmä on finanssiryhmittymä, tässä direktiivissä tarkoitettuun lisävalvontaan; sekä |
| --- | --- |

b)

jos ryhmä on finanssiryhmittymä, tässä direktiivissä tarkoitettuun lisävalvontaan; sekä

| c) | määritysprosessiin 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

määritysprosessiin 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

2.   Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi jäsenvaltioiden on määritettävä tai annettava toimivaltaisille viranomaisilleen valtuudet päättää, mitä alakohtaisia (pankkialan, vakuutusalan tai sijoituspalvelualan) sääntöjä noudattaen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat sisällytetään 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun konsolidoituun valvontaan tai lisävalvontaan. Tämän kohdan tarkoituksia varten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin sovelletaan soveltuvin osin rahoituslaitosten valvontaan sisällyttämisen tavasta ja laajuudesta annettuja asiaankuuluvia alakohtaisia sääntöjä. Edellä olevan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa lisävalvonnassa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia kohdellaan osana sitä alaa, johon ne sisältyvät 1 kohdan a alakohdan nojalla.

Jos vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja on osa finanssiryhmittymää, kaikki viittaukset säänneltyihin yrityksiin ja kaikki viittaukset toimivaltaisiin viranomaisiin ja asiaankuuluviin toimivaltaisiin viranomaisiin on tässä direktiivissä ymmärrettävä siten, että ensiksi mainittuun sisältyvät vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat ja viimeksi mainittuihin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien valvonnasta vastaavat toimivaltaiset viranomaiset. Tätä sovelletaan soveltuvin osin 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin ryhmiin.”

| 24) | Muutetaan liite I tämän direktiivin liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

24)

Muutetaan liite I tämän direktiivin liitteen II mukaisesti.

3 artikla

Muutokset direktiiviin 2006/48/EY

Muutetaan direktiivi 2006/48/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Rahoitusalan holdingyhtiöihin, rahoitusalan sekaholdingyhtiöihin ja monialan holdingyhtiöihin, joiden pääkonttori on unionissa, sovelletaan 39 artiklaa ja 124–143 artiklaa.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 1 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Rahoitusalan holdingyhtiöihin, rahoitusalan sekaholdingyhtiöihin ja monialan holdingyhtiöihin, joiden pääkonttori on unionissa, sovelletaan 39 artiklaa ja 124–143 artiklaa.”

| 2) | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 14–17 kohta seuraavasti:






  ”14) | ’jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimivalla luottolaitoksella’ tarkoitetaan luottolaitosta, jolla on tytäryrityksenä luottolaitos tai rahoituslaitos tai jolla on omistusyhteys tällaiseen laitokseen ja joka ei ole itse toisen samassa jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen luottolaitoksen tytäryritys tai samaan jäsenvaltioon sijoittautuneen rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritys; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 14–17 kohta seuraavasti:

”14)

’jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimivalla luottolaitoksella’ tarkoitetaan luottolaitosta, jolla on tytäryrityksenä luottolaitos tai rahoituslaitos tai jolla on omistusyhteys tällaiseen laitokseen ja joka ei ole itse toisen samassa jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen luottolaitoksen tytäryritys tai samaan jäsenvaltioon sijoittautuneen rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritys;

| 15) | ’jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimivalla rahoitusalan holdingyhtiöllä’ tarkoitetaan rahoitusalan holdingyhtiötä, joka ei ole itse minkään samassa jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen luottolaitoksen tytäryritys tai samaan jäsenvaltioon sijoittautuneen rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritys; |
| --- | --- |

15)

’jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimivalla rahoitusalan holdingyhtiöllä’ tarkoitetaan rahoitusalan holdingyhtiötä, joka ei ole itse minkään samassa jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen luottolaitoksen tytäryritys tai samaan jäsenvaltioon sijoittautuneen rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritys;

| 15 a) | ’jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimivalla rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä’ tarkoitetaan rahoitusalan sekaholdingyhtiötä, joka ei ole itse minkään samassa jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen luottolaitoksen tytäryritys tai samaan jäsenvaltioon sijoittautuneen rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritys; |
| --- | --- |

15 a)

’jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimivalla rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä’ tarkoitetaan rahoitusalan sekaholdingyhtiötä, joka ei ole itse minkään samassa jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen luottolaitoksen tytäryritys tai samaan jäsenvaltioon sijoittautuneen rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritys;

| 16) | ’Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivalla luottolaitoksella’ tarkoitetaan jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimivaa luottolaitosta, joka ei ole minkään toisen jossakin jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen luottolaitoksen tytäryritys eikä minkään johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneen rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritys; |
| --- | --- |

16)

’Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivalla luottolaitoksella’ tarkoitetaan jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimivaa luottolaitosta, joka ei ole minkään toisen jossakin jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen luottolaitoksen tytäryritys eikä minkään johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneen rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritys;

| 17) | ’Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivalla rahoitusalan holdingyhtiöllä’ tarkoitetaan jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimivaa rahoitusalan holdingyhtiötä, joka ei ole minkään jossakin jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen luottolaitoksen tytäryritys eikä minkään johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneen rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritys; |
| --- | --- |

17)

’Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivalla rahoitusalan holdingyhtiöllä’ tarkoitetaan jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimivaa rahoitusalan holdingyhtiötä, joka ei ole minkään jossakin jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen luottolaitoksen tytäryritys eikä minkään johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneen rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritys;

| 17 a) | ’Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivalla rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä’ tarkoitetaan jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimivaa rahoitusalan sekaholdingyhtiötä, joka ei ole minkään jossakin jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen luottolaitoksen tytäryritys eikä minkään johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneen rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritys;”. |
| --- | --- |

17 a)

’Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivalla rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä’ tarkoitetaan jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimivaa rahoitusalan sekaholdingyhtiötä, joka ei ole minkään jossakin jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen luottolaitoksen tytäryritys eikä minkään johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneen rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritys;”.

| b) | Lisätään kohta seuraavasti:






  ”19 a) | ”rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä” direktiivin 2002/87/EY 2 artiklan 15 kohdassa määriteltyä rahoitusalan sekaholdingyhtiötä;”. |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään kohta seuraavasti:

”19 a)

”rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä” direktiivin 2002/87/EY 2 artiklan 15 kohdassa määriteltyä rahoitusalan sekaholdingyhtiötä;”.

| c) | Korvataan 48 alakohta seuraavasti:






  ”48) | ’konsolidointiryhmän valvojalla’ tarkoitetaan toimivaltaista viranomaista, joka vastaa Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien luottolaitosten ja Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien rahoitusalan holdingyhtiöiden tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden määräysvaltaan kuuluvien luottolaitosten konsolidoidusta valvonnasta.” |
| --- | --- | --- |

c)

Korvataan 48 alakohta seuraavasti:

”48)

’konsolidointiryhmän valvojalla’ tarkoitetaan toimivaltaista viranomaista, joka vastaa Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien luottolaitosten ja Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien rahoitusalan holdingyhtiöiden tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden määräysvaltaan kuuluvien luottolaitosten konsolidoidusta valvonnasta.”

| 3) | Korvataan 14 artikla seuraavasti:
  ”14 artikla
  Jokainen toimilupa on annettava tiedoksi pankkiviranomaiselle. Kunkin toimiluvan saaneen luottolaitoksen toiminimi on merkittävä luetteloon, jonka pankkiviranomainen julkaisee verkkosivustollaan ja pitää ajan tasalla. Konsolidoidusta valvonnasta vastuussa olevien toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava asiaankuuluville toimivaltaisille viranomaisille ja Euroopan pankkiviranomaiselle kaikki pankkiryhmittymää ja erityisesti ryhmittymän oikeudellista rakennetta, hallintojärjestelmää ja organisaatiorakennetta koskevat tiedot 12 artiklan 3 kohdan, 22 artiklan 1 kohdan ja 73 artiklan 3 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 14 artikla seuraavasti:

”14 artikla

Jokainen toimilupa on annettava tiedoksi pankkiviranomaiselle. Kunkin toimiluvan saaneen luottolaitoksen toiminimi on merkittävä luetteloon, jonka pankkiviranomainen julkaisee verkkosivustollaan ja pitää ajan tasalla. Konsolidoidusta valvonnasta vastuussa olevien toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava asiaankuuluville toimivaltaisille viranomaisille ja Euroopan pankkiviranomaiselle kaikki pankkiryhmittymää ja erityisesti ryhmittymän oikeudellista rakennetta, hallintojärjestelmää ja organisaatiorakennetta koskevat tiedot 12 artiklan 3 kohdan, 22 artiklan 1 kohdan ja 73 artiklan 3 kohdan mukaisesti.”

| 4) | Muutetaan 39 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | kolmansiin maihin sijoittautuneisiin luottolaitoksiin, joiden emoyrityksenä olevalla luottolaitoksella, rahoitusalan holdingyhtiöllä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä on pääkonttori unionissa.” |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 39 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

kolmansiin maihin sijoittautuneisiin luottolaitoksiin, joiden emoyrityksenä olevalla luottolaitoksella, rahoitusalan holdingyhtiöllä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä on pääkonttori unionissa.”

| b) | Korvataan 2 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille saada valvontaa varten tarvittavat tiedot konsolidoidun taloudellisen aseman perusteella sellaisesta unionissa sijaitsevasta luottolaitoksesta, rahoitusalan holdingyhtiöstä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöstä, jonka tytäryritys on kolmanteen maahan sijoittautunut luotto- tai rahoituslaitos tai jolla on omistusyhteys sellaisiin laitoksiin;”. |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille saada valvontaa varten tarvittavat tiedot konsolidoidun taloudellisen aseman perusteella sellaisesta unionissa sijaitsevasta luottolaitoksesta, rahoitusalan holdingyhtiöstä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöstä, jonka tytäryritys on kolmanteen maahan sijoittautunut luotto- tai rahoituslaitos tai jolla on omistusyhteys sellaisiin laitoksiin;”.

| 5) | Korvataan 69 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Jäsenvaltiot voivat soveltaa 1 kohdassa säädettyä mahdollisuutta, kun emoyritys on luottolaitoksen kanssa samassa jäsenvaltiossa perustettu rahoitusalan holdingyhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö edellyttäen, että siihen sovelletaan samaa valvontaa kuin luottolaitoksiin ja varsinkin 71 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia.” |
| --- | --- |

5)

Korvataan 69 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jäsenvaltiot voivat soveltaa 1 kohdassa säädettyä mahdollisuutta, kun emoyritys on luottolaitoksen kanssa samassa jäsenvaltiossa perustettu rahoitusalan holdingyhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö edellyttäen, että siihen sovelletaan samaa valvontaa kuin luottolaitoksiin ja varsinkin 71 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia.”

| 6) | Korvataan 71 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tai jäsenvaltiossa emoyhtiönä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön määräysvaltaan kuuluvien luottolaitosten on noudatettava kyseisen rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön konsolidoidun taloudellisen aseman perusteella 75, 120 ja 123 artiklassa sekä 5 jaksossa säädettyjä velvoitteita 133 artiklassa tarkoitetussa laajuudessa ja tarkoitetulla tavalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 68, 69 ja 70 artiklan soveltamista.
  Kun jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tai jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön määräysvaltaan kuuluu useampi kuin yksi luottolaitos, ensimmäistä alakohtaa sovelletaan ainoastaan luottolaitokseen, johon sovelletaan 125 ja 126 artiklan mukaisesti konsolidoitua valvontaa.” |
| --- | --- |

6)

Korvataan 71 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tai jäsenvaltiossa emoyhtiönä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön määräysvaltaan kuuluvien luottolaitosten on noudatettava kyseisen rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön konsolidoidun taloudellisen aseman perusteella 75, 120 ja 123 artiklassa sekä 5 jaksossa säädettyjä velvoitteita 133 artiklassa tarkoitetussa laajuudessa ja tarkoitetulla tavalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 68, 69 ja 70 artiklan soveltamista.

Kun jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tai jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön määräysvaltaan kuuluu useampi kuin yksi luottolaitos, ensimmäistä alakohtaa sovelletaan ainoastaan luottolaitokseen, johon sovelletaan 125 ja 126 artiklan mukaisesti konsolidoitua valvontaa.”

| 7) | Korvataan 72 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön määräysvaltaan kuuluvien luottolaitosten on noudatettava 5 luvussa säädettyjä velvoitteita kyseisen rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön konsolidoidun taloudellisen aseman perusteella.
  Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien rahoitusalan holdingyhtiöiden tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden merkittävien tytäryritysten on ilmoitettava liitteessä XII olevan 1 osan 5 kohdassa täsmennetyt tiedot erikseen merkittävistä tytäryrityksistä tai alakonsolidointiryhmistä.” |
| --- | --- |

7)

Korvataan 72 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön määräysvaltaan kuuluvien luottolaitosten on noudatettava 5 luvussa säädettyjä velvoitteita kyseisen rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön konsolidoidun taloudellisen aseman perusteella.

Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien rahoitusalan holdingyhtiöiden tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden merkittävien tytäryritysten on ilmoitettava liitteessä XII olevan 1 osan 5 kohdassa täsmennetyt tiedot erikseen merkittävistä tytäryrityksistä tai alakonsolidointiryhmistä.”

| 8) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”72 a artikla
  1.   Jos rahoitusalan sekaholdingyhtiöön sovelletaan vastaavia säännöksiä sekä tämän direktiivin että direktiivin 2002/87/EY mukaisesti erityisesti riskiperusteisen valvonnan osalta, konsolidointiryhmän valvoja voi tytäryritysten valvonnasta vastaavia muita toimivaltaisia viranomaisia kuultuaan päättää soveltaa kyseiseen rahoitusalan sekaholdingyhtiöön ainoastaan direktiivin 2002/87/EY asiaa koskevaa säännöstä.
  2.   Jos rahoitusalan sekaholdingyhtiöön sovelletaan vastaavia säännöksiä sekä tämän direktiivin että direktiivin 2009/138/EY mukaisesti erityisesti riskiperusteisen valvonnan osalta, konsolidointiryhmän valvoja voi yhteisestä sopimuksesta vakuutusalan ryhmävalvojan kanssa päättää soveltaa kyseiseen rahoitusalan sekaholdingyhtiöön ainoastaan sen direktiivin säännöstä, joka liittyy direktiivin 2002/87/EY 3 artiklan 2 kohdassa määritettyyn tärkeimpään rahoitussektoriin.
  3.   Konsolidointiryhmän valvojan on ilmoitettava pankkiviranomaiselle ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1094/2010 (35) perustetulle Euroopan valvontaviranomaiselle (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle), jäljempänä ’vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen’, tämän artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla tehdyistä päätöksistä. Pankkiviranomaisen, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (36) perustetun Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen), jäljempänä ’arvopaperimarkkinaviranomainen’, on kehitettävä yhteiskomiteassa suuntaviivoja valvontakäytäntöjen lähentämiseksi ja kehitettävä teknisten sääntelystandardien luonnoksia, jotka ne antavat komissiolle kolmen vuoden kuluessa mainittujen suuntaviivojen hyväksymisestä.
  Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

8)

Lisätään artikla seuraavasti:

”72 a artikla

1.   Jos rahoitusalan sekaholdingyhtiöön sovelletaan vastaavia säännöksiä sekä tämän direktiivin että direktiivin 2002/87/EY mukaisesti erityisesti riskiperusteisen valvonnan osalta, konsolidointiryhmän valvoja voi tytäryritysten valvonnasta vastaavia muita toimivaltaisia viranomaisia kuultuaan päättää soveltaa kyseiseen rahoitusalan sekaholdingyhtiöön ainoastaan direktiivin 2002/87/EY asiaa koskevaa säännöstä.

2.   Jos rahoitusalan sekaholdingyhtiöön sovelletaan vastaavia säännöksiä sekä tämän direktiivin että direktiivin 2009/138/EY mukaisesti erityisesti riskiperusteisen valvonnan osalta, konsolidointiryhmän valvoja voi yhteisestä sopimuksesta vakuutusalan ryhmävalvojan kanssa päättää soveltaa kyseiseen rahoitusalan sekaholdingyhtiöön ainoastaan sen direktiivin säännöstä, joka liittyy direktiivin 2002/87/EY 3 artiklan 2 kohdassa määritettyyn tärkeimpään rahoitussektoriin.

3.   Konsolidointiryhmän valvojan on ilmoitettava pankkiviranomaiselle ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1094/2010 (35) perustetulle Euroopan valvontaviranomaiselle (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle), jäljempänä ’vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen’, tämän artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla tehdyistä päätöksistä. Pankkiviranomaisen, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (36) perustetun Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen), jäljempänä ’arvopaperimarkkinaviranomainen’, on kehitettävä yhteiskomiteassa suuntaviivoja valvontakäytäntöjen lähentämiseksi ja kehitettävä teknisten sääntelystandardien luonnoksia, jotka ne antavat komissiolle kolmen vuoden kuluessa mainittujen suuntaviivojen hyväksymisestä.

Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

| 9) | Korvataan 73 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Toimivaltaisten viranomaisten on vaadittava, että luottolaitosten tytäryritykset soveltavat tämän direktiivin 75, 120 ja 123 artiklassa sekä 5 jaksossa vahvistettuja vaatimuksia alakonsolidointiryhmän tasolla, jos kyseisillä luottolaitoksilla tai emoyrityksenä toimivalla rahoitusalan holdingyhtiöllä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä on luottolaitos, rahoituslaitos tai direktiivin 2002/87/EY 2 artiklan 5 kohdassa määritelty omaisuudenhoitoyhtiö tytäryrityksenä kolmannessa maassa tai omistusyhteys tällaisessa yrityksessä.” |
| --- | --- |

9)

Korvataan 73 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Toimivaltaisten viranomaisten on vaadittava, että luottolaitosten tytäryritykset soveltavat tämän direktiivin 75, 120 ja 123 artiklassa sekä 5 jaksossa vahvistettuja vaatimuksia alakonsolidointiryhmän tasolla, jos kyseisillä luottolaitoksilla tai emoyrityksenä toimivalla rahoitusalan holdingyhtiöllä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä on luottolaitos, rahoituslaitos tai direktiivin 2002/87/EY 2 artiklan 5 kohdassa määritelty omaisuudenhoitoyhtiö tytäryrityksenä kolmannessa maassa tai omistusyhteys tällaisessa yrityksessä.”

| 10) | Korvataan 80 artiklan 7 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | vastapuoli on laitos tai rahoitusalan holdingyhtiö, rahoitusalan sekaholdingyhtiö, rahoituslaitos, omaisuudenhoitoyhtiö tai oheispalveluja tuottava yritys, johon sovelletaan asianmukaisia vakavaraisuusvaatimuksia;”. |
| --- | --- | --- |

10)

Korvataan 80 artiklan 7 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

vastapuoli on laitos tai rahoitusalan holdingyhtiö, rahoitusalan sekaholdingyhtiö, rahoituslaitos, omaisuudenhoitoyhtiö tai oheispalveluja tuottava yritys, johon sovelletaan asianmukaisia vakavaraisuusvaatimuksia;”.

| 11) | Muutetaan 84 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Jos Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva luottolaitos ja sen tytäryritykset tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan holdingyhtiö ja sen tytäryritykset taikka Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan sekaholdingyhtiö ja sen tytäryritykset soveltavat sisäisten luottoluokitusten menetelmää (IRB) yhtenäisesti, toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia, että emoyritys ja tytäryritykset täyttävät yhdessä tarkasteltuina liitteessä VII olevan 4 osan mukaiset vähimmäisvaatimukset.” |
| --- | --- | --- |

11)

Muutetaan 84 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Jos Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva luottolaitos ja sen tytäryritykset tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan holdingyhtiö ja sen tytäryritykset taikka Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan sekaholdingyhtiö ja sen tytäryritykset soveltavat sisäisten luottoluokitusten menetelmää (IRB) yhtenäisesti, toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia, että emoyritys ja tytäryritykset täyttävät yhdessä tarkasteltuina liitteessä VII olevan 4 osan mukaiset vähimmäisvaatimukset.”

| b) | Korvataan 6 kohta seuraavasti:
  ”6.   Kun Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan luottolaitoksen ja sen tytäryritysten tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön ja sen tytäryritysten taikka Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön ja sen tytäryritysten tarkoituksena on käyttää sisäisten luottoluokitusten menetelmää (IRB), eri oikeushenkilöiden osalta toimivaltaisten viranomaisten on toimittava läheisessä yhteistyössä 129–132 artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Kun Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan luottolaitoksen ja sen tytäryritysten tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön ja sen tytäryritysten taikka Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön ja sen tytäryritysten tarkoituksena on käyttää sisäisten luottoluokitusten menetelmää (IRB), eri oikeushenkilöiden osalta toimivaltaisten viranomaisten on toimittava läheisessä yhteistyössä 129–132 artiklan mukaisesti.”

| 12) | Korvataan 89 artiklan 1 kohdan e alakohta seuraavasti:






  ”e) | luottolaitoksen vastuisiin, joissa vastapuolena on sen emoyritys, sen tytäryritys tai sen emoyrityksen tytäryritys edellyttäen, että vastapuoli on laitos, rahoitusalan holdingyhtiö, rahoitusalan sekaholdingyhtiö, rahoituslaitos, omaisuudenhoitoyhtiö tai oheispalveluja tuottava yritys, johon sovelletaan asianmukaisia vakavaraisuusvaatimuksia, taikka yritys, jolla on luottolaitokseen direktiivin 83/349/ETY 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu suhde, sekä sellaisten luottolaitosten välisiin vastuisiin, jotka täyttävät 80 artiklan 8 kohdassa esitetyt vaatimukset;”. |
| --- | --- | --- |

12)

Korvataan 89 artiklan 1 kohdan e alakohta seuraavasti:

”e)

luottolaitoksen vastuisiin, joissa vastapuolena on sen emoyritys, sen tytäryritys tai sen emoyrityksen tytäryritys edellyttäen, että vastapuoli on laitos, rahoitusalan holdingyhtiö, rahoitusalan sekaholdingyhtiö, rahoituslaitos, omaisuudenhoitoyhtiö tai oheispalveluja tuottava yritys, johon sovelletaan asianmukaisia vakavaraisuusvaatimuksia, taikka yritys, jolla on luottolaitokseen direktiivin 83/349/ETY 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu suhde, sekä sellaisten luottolaitosten välisiin vastuisiin, jotka täyttävät 80 artiklan 8 kohdassa esitetyt vaatimukset;”.

| 13) | Korvataan 105 artiklan 3 ja 4 kohta seuraavasti:
  ”3.   Kun Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan luottolaitoksen ja sen tytäryritysten tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tytäryritysten taikka Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritysten tarkoituksena on käyttää kehittynyttä menetelmää, eri oikeushenkilöiden osalta toimivaltaisten viranomaisten on toimittava läheisessä yhteistyössä 129–132 artiklan mukaisesti. Hakemuksen on sisällettävä liitteessä X olevassa 3 osassa luetellut tekijät.
  4.   Kun Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva luottolaitos ja sen tytäryritykset tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritykset soveltavat kehittynyttä menetelmää yhtenäisesti, toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia, että emoyritys ja tytäryritykset täyttävät yhdessä tarkasteltuina liitteessä X olevan 3 osan mukaiset ehdot.” |
| --- | --- |

13)

Korvataan 105 artiklan 3 ja 4 kohta seuraavasti:

”3.   Kun Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan luottolaitoksen ja sen tytäryritysten tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tytäryritysten taikka Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritysten tarkoituksena on käyttää kehittynyttä menetelmää, eri oikeushenkilöiden osalta toimivaltaisten viranomaisten on toimittava läheisessä yhteistyössä 129–132 artiklan mukaisesti. Hakemuksen on sisällettävä liitteessä X olevassa 3 osassa luetellut tekijät.

4.   Kun Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva luottolaitos ja sen tytäryritykset tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritykset soveltavat kehittynyttä menetelmää yhtenäisesti, toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia, että emoyritys ja tytäryritykset täyttävät yhdessä tarkasteltuina liitteessä X olevan 3 osan mukaiset ehdot.”

| 14) | Korvataan 122 a artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Kun Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva luottolaitos, Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan holdingyhtiö tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan sekaholdingyhtiö taikka sen tytäryritys arvopaperistaa alulle panevana tai järjestävänä luottolaitoksena useista konsolidoidun valvonnan alaan kuuluvista luottolaitoksista, sijoituspalveluyrityksistä tai muista rahoituslaitoksista peräisin olevia vastuita, 1 kohdassa tarkoitetun vaatimuksen täyttämiseksi riittää siihen liittyvän Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan luottolaitoksen, Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön konsolidoitu asema. Tätä kohtaa sovelletaan vain, kun arvopaperistetut vastuut luoneet luottolaitokset, sijoituspalveluyritykset tai rahoituslaitokset ovat sitoutuneet noudattamaan 6 kohdan mukaisia vaatimuksia ja toimittavat oikea-aikaisesti alullepanevalle tai järjestävälle luottolaitokselle ja Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivalle luottolaitokselle, Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivalle rahoitusalan holdingyhtiölle tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivalle rahoitusalan sekaholdingyhtiölle 7 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten täyttämiseksi tarvittavat tiedot.” |
| --- | --- |

14)

Korvataan 122 a artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Kun Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva luottolaitos, Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan holdingyhtiö tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan sekaholdingyhtiö taikka sen tytäryritys arvopaperistaa alulle panevana tai järjestävänä luottolaitoksena useista konsolidoidun valvonnan alaan kuuluvista luottolaitoksista, sijoituspalveluyrityksistä tai muista rahoituslaitoksista peräisin olevia vastuita, 1 kohdassa tarkoitetun vaatimuksen täyttämiseksi riittää siihen liittyvän Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan luottolaitoksen, Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön konsolidoitu asema. Tätä kohtaa sovelletaan vain, kun arvopaperistetut vastuut luoneet luottolaitokset, sijoituspalveluyritykset tai rahoituslaitokset ovat sitoutuneet noudattamaan 6 kohdan mukaisia vaatimuksia ja toimittavat oikea-aikaisesti alullepanevalle tai järjestävälle luottolaitokselle ja Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivalle luottolaitokselle, Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivalle rahoitusalan holdingyhtiölle tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivalle rahoitusalan sekaholdingyhtiölle 7 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten täyttämiseksi tarvittavat tiedot.”

| 15) | Korvataan 125 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Kun luottolaitoksen emoyritys on jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan holdingyhtiö, jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan sekaholdingyhtiö, Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan holdingyhtiö taikka Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan sekaholdingyhtiö, konsolidoitua valvontaa toteuttavat ne toimivaltaiset viranomaiset, jotka ovat antaneet kyseiselle luottolaitokselle 6 artiklassa tarkoitetun toimiluvan.” |
| --- | --- |

15)

Korvataan 125 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Kun luottolaitoksen emoyritys on jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan holdingyhtiö, jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan sekaholdingyhtiö, Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan holdingyhtiö taikka Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan sekaholdingyhtiö, konsolidoitua valvontaa toteuttavat ne toimivaltaiset viranomaiset, jotka ovat antaneet kyseiselle luottolaitokselle 6 artiklassa tarkoitetun toimiluvan.”

| 16) | Korvataan 126 artikla seuraavasti:
  ”126 artikla
  1.   Kun useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimiluvan saaneilla luottolaitoksilla on emoyrityksenä sama jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan holdingyhtiö, sama jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan sekaholdingyhtiö, sama Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan holdingyhtiö taikka sama Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan sekaholdingyhtiö, konsolidoitua valvontaa toteuttavat sen luottolaitoksen osalta toimivaltaiset viranomaiset, jolla on toimilupa jäsenvaltiossa, johon rahoitusalan holdingyhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö on sijoittautunut.
  Kun useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimiluvan saaneiden luottolaitosten emoyritykset muodostuvat useammasta kuin yhdestä rahoitusalan holdingyhtiöstä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöstä, joiden pääkonttorit ovat eri jäsenvaltioissa, ja kun jokaisessa näistä valtioista on luottolaitos, konsolidoitua valvontaa harjoittaa sen luottolaitoksen osalta toimivaltainen viranomainen, jonka taseen loppusumma on suurin.
  2.   Kun useamman kuin yhden unionissa toimiluvan saaneen luottolaitoksen emoyrityksenä on sama rahoitusalan holdingyhtiö tai sama rahoitusalan sekaholdingyhtiö eikä mikään näistä luottolaitoksista ole saanut toimilupaa jäsenvaltiossa, johon rahoitusalan holdingyhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö on sijoittautunut, konsolidoitua valvontaa harjoittaa toimivaltainen viranomainen, joka on antanut toimiluvan sille luottolaitokselle, jonka taseen loppusumma on suurin ja joka katsotaan tätä direktiiviä sovellettaessa Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön määräysvallassa olevaksi luottolaitokseksi.
  3.   Toimivaltaiset viranomaiset voivat erityistapauksissa yhteisesti päättää olla soveltamatta 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja perusteita, jos niiden soveltaminen olisi epätarkoituksenmukaista, ottaen huomioon luottolaitokset ja niiden toiminnan suhteellinen merkitys eri maissa, ja nimetä jonkin muun toimivaltaisen viranomaisen harjoittamaan konsolidoitua valvontaa. Toimivaltaisten viranomaisten on ennen päätöksensä tekemistä annettava Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivalle luottolaitokselle, Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivalle rahoitusalan holdingyhtiölle, Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivalle rahoitusalan sekaholdingyhtiölle tai sille luottolaitokselle, jonka taseen loppusumma on suurin, mahdollisuus esittää kantansa.
  4.   Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava komissiolle ja pankkiviranomaiselle kaikista 3 kohdan nojalla tehdyistä sopimuksista.” |
| --- | --- |

16)

Korvataan 126 artikla seuraavasti:

”126 artikla

1.   Kun useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimiluvan saaneilla luottolaitoksilla on emoyrityksenä sama jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan holdingyhtiö, sama jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan sekaholdingyhtiö, sama Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan holdingyhtiö taikka sama Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva rahoitusalan sekaholdingyhtiö, konsolidoitua valvontaa toteuttavat sen luottolaitoksen osalta toimivaltaiset viranomaiset, jolla on toimilupa jäsenvaltiossa, johon rahoitusalan holdingyhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö on sijoittautunut.

Kun useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimiluvan saaneiden luottolaitosten emoyritykset muodostuvat useammasta kuin yhdestä rahoitusalan holdingyhtiöstä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöstä, joiden pääkonttorit ovat eri jäsenvaltioissa, ja kun jokaisessa näistä valtioista on luottolaitos, konsolidoitua valvontaa harjoittaa sen luottolaitoksen osalta toimivaltainen viranomainen, jonka taseen loppusumma on suurin.

2.   Kun useamman kuin yhden unionissa toimiluvan saaneen luottolaitoksen emoyrityksenä on sama rahoitusalan holdingyhtiö tai sama rahoitusalan sekaholdingyhtiö eikä mikään näistä luottolaitoksista ole saanut toimilupaa jäsenvaltiossa, johon rahoitusalan holdingyhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö on sijoittautunut, konsolidoitua valvontaa harjoittaa toimivaltainen viranomainen, joka on antanut toimiluvan sille luottolaitokselle, jonka taseen loppusumma on suurin ja joka katsotaan tätä direktiiviä sovellettaessa Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön määräysvallassa olevaksi luottolaitokseksi.

3.   Toimivaltaiset viranomaiset voivat erityistapauksissa yhteisesti päättää olla soveltamatta 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja perusteita, jos niiden soveltaminen olisi epätarkoituksenmukaista, ottaen huomioon luottolaitokset ja niiden toiminnan suhteellinen merkitys eri maissa, ja nimetä jonkin muun toimivaltaisen viranomaisen harjoittamaan konsolidoitua valvontaa. Toimivaltaisten viranomaisten on ennen päätöksensä tekemistä annettava Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivalle luottolaitokselle, Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivalle rahoitusalan holdingyhtiölle, Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivalle rahoitusalan sekaholdingyhtiölle tai sille luottolaitokselle, jonka taseen loppusumma on suurin, mahdollisuus esittää kantansa.

4.   Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava komissiolle ja pankkiviranomaiselle kaikista 3 kohdan nojalla tehdyistä sopimuksista.”

| 17) | Muutetaan 127 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittaessa kaikki aiheelliset toimenpiteet sisällyttääkseen rahoitusalan holdingyhtiöt tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöt konsolidoituun valvontaan. Rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön taloudellisen aseman konsolidointi ei edellytä millään tavoin, että toimivaltaisten viranomaisten olisi toteutettava rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön valvontaa yksittäisenä yrityksenä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 135 artiklan soveltamista.” |
| --- | --- | --- |

17)

Muutetaan 127 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittaessa kaikki aiheelliset toimenpiteet sisällyttääkseen rahoitusalan holdingyhtiöt tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöt konsolidoituun valvontaan. Rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön taloudellisen aseman konsolidointi ei edellytä millään tavoin, että toimivaltaisten viranomaisten olisi toteutettava rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön valvontaa yksittäisenä yrityksenä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 135 artiklan soveltamista.”

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että niiden konsolidoidusta valvonnasta vastuussa olevat toimivaltaiset viranomaiset voivat pyytää sellaisilta luottolaitoksen, rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryrityksiltä, jotka eivät kuulu konsolidoidun valvonnan soveltamisalaan, 137 artiklassa tarkoitettuja tietoja. Tällaisessa tapauksessa sovelletaan kyseisessä artiklassa säädettyjä tietojen siirto- ja todentamismenettelyjä.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että niiden konsolidoidusta valvonnasta vastuussa olevat toimivaltaiset viranomaiset voivat pyytää sellaisilta luottolaitoksen, rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryrityksiltä, jotka eivät kuulu konsolidoidun valvonnan soveltamisalaan, 137 artiklassa tarkoitettuja tietoja. Tällaisessa tapauksessa sovelletaan kyseisessä artiklassa säädettyjä tietojen siirto- ja todentamismenettelyjä.”

| 18) | Muutetaan 129 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantolause seuraavasti:
  ”1.   Toimivaltaisen viranomaisen, joka vastaa Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien luottolaitosten ja Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien rahoitusalan holdingyhtiöiden tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden määräysvaltaan kuuluvien luottolaitosten konsolidoidusta valvonnasta, on tässä direktiivissä säädettyjen velvoitteiden lisäksi hoidettava seuraavat tehtävät:”. |
| --- | --- | --- |

18)

Muutetaan 129 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantolause seuraavasti:

”1.   Toimivaltaisen viranomaisen, joka vastaa Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien luottolaitosten ja Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien rahoitusalan holdingyhtiöiden tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden määräysvaltaan kuuluvien luottolaitosten konsolidoidusta valvonnasta, on tässä direktiivissä säädettyjen velvoitteiden lisäksi hoidettava seuraavat tehtävät:”.

| b) | Korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”2.   Kun Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva luottolaitos ja sen tytäryritykset esittävät tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön taikka Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritykset yhdessä esittävät 84 artiklan 1 kohdassa, 87 artiklan 9 kohdassa ja 105 artiklassa sekä liitteessä III olevassa 6 osassa tarkoitetun lupahakemuksen, toimivaltaisten viranomaisten on yhdessä ja toisiaan kuullen päätettävä, myönnetäänkö haettu lupa, ja määritettävä luvalle mahdollisesti asetettavat ehdot.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”2.   Kun Euroopan unionissa emoyrityksenä toimiva luottolaitos ja sen tytäryritykset esittävät tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön taikka Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritykset yhdessä esittävät 84 artiklan 1 kohdassa, 87 artiklan 9 kohdassa ja 105 artiklassa sekä liitteessä III olevassa 6 osassa tarkoitetun lupahakemuksen, toimivaltaisten viranomaisten on yhdessä ja toisiaan kuullen päätettävä, myönnetäänkö haettu lupa, ja määritettävä luvalle mahdollisesti asetettavat ehdot.”

| c) | Muutetaan 3 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”3.   Konsolidointiryhmän valvojan ja Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan luottolaitoksen tytäryritysten, Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tytäryritysten tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritysten valvonnasta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä kaikkensa yhteisen päätöksen saavuttamiseksi 123 ja 124 artiklan soveltamisesta ryhmittymän hallussa olevien konsolidoitujen omien varojen riittävyyden määrittämiseksi suhteessa ryhmittymän taloudelliseen tilanteeseen ja riskiprofiiliin ja omien varojen vaaditusta tasosta 136 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi pankkiryhmittymään kuuluvaan kuhunkin yritykseen ja konsolidoidulta perustalta.” |
| --- | --- | --- |

c)

Muutetaan 3 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”3.   Konsolidointiryhmän valvojan ja Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan luottolaitoksen tytäryritysten, Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tytäryritysten tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritysten valvonnasta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä kaikkensa yhteisen päätöksen saavuttamiseksi 123 ja 124 artiklan soveltamisesta ryhmittymän hallussa olevien konsolidoitujen omien varojen riittävyyden määrittämiseksi suhteessa ryhmittymän taloudelliseen tilanteeseen ja riskiprofiiliin ja omien varojen vaaditusta tasosta 136 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi pankkiryhmittymään kuuluvaan kuhunkin yritykseen ja konsolidoidulta perustalta.”

| ii) | Korvataan viides alakohta seuraavasti:
  ”Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan luottolaitoksen tytäryritysten, Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tytäryritysten tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritysten valvonnasta vastaavat asiaankuuluvat toimivaltaiset viranomaiset tekevät päätöksen 123 ja 124 artiklan sekä 136 artiklan 2 kohdan soveltamisesta erillisen yrityksen tai alakonsolidointiryhmän tasolla harkittuaan ensin perusteellisesti konsolidointiryhmän valvojan esittämiä näkökantoja ja varaumia. Jos jokin asiaankuuluvista toimivaltaisista viranomaisista on neljän kuukauden määräajan kuluessa saattanut asian pankkiviranomaisen käsiteltäväksi asetuksen (EU) N:o 1093/2010 19 artiklan mukaisesti, toimivaltaisten viranomaisten on lykättävä omaa päätöstään ja odotettava päätöstä, jonka pankkiviranomainen tekee mainitun asetuksen 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja tehtävä oma päätöksensä pankkiviranomaisen tekemän päätöksen mukaisesti. Neljän kuukauden määräaikaa pidetään mainitussa asetuksessa tarkoitettuna sovitteluaikana. Pankkiviranomainen tekee päätöksensä kuukauden kuluessa. Asiaa ei saa saattaa pankkiviranomaisen käsiteltäväksi sen jälkeen, kun neljän kuukauden määräaika on päättynyt tai on tehty yhteinen päätös.” |
| --- | --- |

ii)

Korvataan viides alakohta seuraavasti:

”Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan luottolaitoksen tytäryritysten, Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tytäryritysten tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritysten valvonnasta vastaavat asiaankuuluvat toimivaltaiset viranomaiset tekevät päätöksen 123 ja 124 artiklan sekä 136 artiklan 2 kohdan soveltamisesta erillisen yrityksen tai alakonsolidointiryhmän tasolla harkittuaan ensin perusteellisesti konsolidointiryhmän valvojan esittämiä näkökantoja ja varaumia. Jos jokin asiaankuuluvista toimivaltaisista viranomaisista on neljän kuukauden määräajan kuluessa saattanut asian pankkiviranomaisen käsiteltäväksi asetuksen (EU) N:o 1093/2010 19 artiklan mukaisesti, toimivaltaisten viranomaisten on lykättävä omaa päätöstään ja odotettava päätöstä, jonka pankkiviranomainen tekee mainitun asetuksen 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja tehtävä oma päätöksensä pankkiviranomaisen tekemän päätöksen mukaisesti. Neljän kuukauden määräaikaa pidetään mainitussa asetuksessa tarkoitettuna sovitteluaikana. Pankkiviranomainen tekee päätöksensä kuukauden kuluessa. Asiaa ei saa saattaa pankkiviranomaisen käsiteltäväksi sen jälkeen, kun neljän kuukauden määräaika on päättynyt tai on tehty yhteinen päätös.”

| iii) | Korvataan yhdeksäs alakohta seuraavasti:
  ”Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu yhteinen päätös ja yhteisen päätöksen puuttuessa neljännen ja viidennen alakohdan mukaisesti tehdyt päätökset on saatettava ajan tasalle vuosittain tai poikkeustapauksissa silloin, kun Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan luottolaitoksen tytäryritysten, Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tytäryritysten tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritysten valvonnasta vastaava toimivaltainen viranomainen esittää konsolidointiryhmän valvojalle kirjallisen ja täsmällisesti perustellun pyynnön saattaa 136 artiklan 2 kohdan soveltamista koskeva päätös ajan tasalle. Viimeksi mainitussa tapauksessa ajan tasalle saattaminen voidaan suorittaa konsolidointiryhmän valvojan ja pyynnön esittäneen toimivaltaisen viranomaisen kesken.” |
| --- | --- |

iii)

Korvataan yhdeksäs alakohta seuraavasti:

”Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu yhteinen päätös ja yhteisen päätöksen puuttuessa neljännen ja viidennen alakohdan mukaisesti tehdyt päätökset on saatettava ajan tasalle vuosittain tai poikkeustapauksissa silloin, kun Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan luottolaitoksen tytäryritysten, Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tytäryritysten tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritysten valvonnasta vastaava toimivaltainen viranomainen esittää konsolidointiryhmän valvojalle kirjallisen ja täsmällisesti perustellun pyynnön saattaa 136 artiklan 2 kohdan soveltamista koskeva päätös ajan tasalle. Viimeksi mainitussa tapauksessa ajan tasalle saattaminen voidaan suorittaa konsolidointiryhmän valvojan ja pyynnön esittäneen toimivaltaisen viranomaisen kesken.”

| 19) | Korvataan 131 a artiklan 2 kohdan kuudes alakohta seuraavasti:
  ”Valvontakollegioihin voivat osallistua seuraavat:






  a) | Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan luottolaitoksen tytäryritysten, Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tytäryritysten tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritysten valvonnasta vastaavat toimivaltaiset viranomaiset; |
| --- | --- | --- |

19)

Korvataan 131 a artiklan 2 kohdan kuudes alakohta seuraavasti:

”Valvontakollegioihin voivat osallistua seuraavat:

a)

Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan luottolaitoksen tytäryritysten, Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tytäryritysten tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritysten valvonnasta vastaavat toimivaltaiset viranomaiset;

| b) | sellaisen vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, johon on sijoittautunut 42 a artiklassa tarkoitettuja merkittäviä sivukonttoreita; |
| --- | --- |

b)

sellaisen vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, johon on sijoittautunut 42 a artiklassa tarkoitettuja merkittäviä sivukonttoreita;

| c) | keskuspankit tapauksen mukaan; sekä |
| --- | --- |

c)

keskuspankit tapauksen mukaan; sekä

| d) | kolmansien maiden toimivaltaiset viranomaiset tapauksen mukaan ja jos luottamuksellisuusvaatimuksista, jotka vastaavat toimivaltaisten viranomaisten lausunnon mukaan 44–52 artiklan mukaisia vaatimuksia, ei muuta johdu.” |
| --- | --- |

d)

kolmansien maiden toimivaltaiset viranomaiset tapauksen mukaan ja jos luottamuksellisuusvaatimuksista, jotka vastaavat toimivaltaisten viranomaisten lausunnon mukaan 44–52 artiklan mukaisia vaatimuksia, ei muuta johdu.”

| 20) | Muutetaan 132 artiklan 1 kohta seuraavasti:






  a) | Korvataan viides alakohta seuraavasti:
  ”Erityisesti Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien luottolaitosten ja Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien rahoitusalan holdingyhtiöiden tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden määräysvaltaan kuuluvien luottolaitosten konsolidoidusta valvonnasta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava kaikki merkitykselliset tiedot niille muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, jotka valvovat kyseisten emoyritysten tytäryrityksiä. Kun merkityksellisten tietojen laajuutta määritetään, näiden tytäryritysten merkitys kyseisten jäsenvaltioiden rahoitusjärjestelmälle on otettava huomioon.” |
| --- | --- | --- |

20)

Muutetaan 132 artiklan 1 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan viides alakohta seuraavasti:

”Erityisesti Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien luottolaitosten ja Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien rahoitusalan holdingyhtiöiden tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivien rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden määräysvaltaan kuuluvien luottolaitosten konsolidoidusta valvonnasta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava kaikki merkitykselliset tiedot niille muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, jotka valvovat kyseisten emoyritysten tytäryrityksiä. Kun merkityksellisten tietojen laajuutta määritetään, näiden tytäryritysten merkitys kyseisten jäsenvaltioiden rahoitusjärjestelmälle on otettava huomioon.”

| b) | Korvataan kuudennen alakohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | ryhmän oikeudellisen rakenteen, hallintojärjestelmän ja organisaatiorakenteen yksilöiminen mukaan lukien kaikki ryhmään kuuluvat säännellyt yritykset, sääntelemättömät tytäryritykset ja merkittävät sivukonttorit, emoyritykset 12 artiklan 3 kohdan, 22 artiklan 1 kohdan ja 73 artiklan 3 kohdan mukaisesti sekä ryhmän säänneltyjen yritysten toimivaltaiset viranomaiset;”. |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan kuudennen alakohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

ryhmän oikeudellisen rakenteen, hallintojärjestelmän ja organisaatiorakenteen yksilöiminen mukaan lukien kaikki ryhmään kuuluvat säännellyt yritykset, sääntelemättömät tytäryritykset ja merkittävät sivukonttorit, emoyritykset 12 artiklan 3 kohdan, 22 artiklan 1 kohdan ja 73 artiklan 3 kohdan mukaisesti sekä ryhmän säänneltyjen yritysten toimivaltaiset viranomaiset;”.

| 21) | Korvataan 135 artikla seuraavasti:
  ”135 artikla
  Jäsenvaltioiden on vaadittava, että ne henkilöt, jotka tosiasiallisesti johtavat rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön liiketoimintaa, ovat riittävän hyvämaineisia ja kokeneita suorittaakseen nämä tehtävät.” |
| --- | --- |

21)

Korvataan 135 artikla seuraavasti:

”135 artikla

Jäsenvaltioiden on vaadittava, että ne henkilöt, jotka tosiasiallisesti johtavat rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön liiketoimintaa, ovat riittävän hyvämaineisia ja kokeneita suorittaakseen nämä tehtävät.”

| 22) | Korvataan 139 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”3.   Jäsenvaltioiden on sallittava toimivaltaisten viranomaistensa kesken 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen luovuttaminen kuitenkin edellyttäen, että rahoitusalan holdingyhtiön, rahoitusalan sekaholdingyhtiön, rahoituslaitoksen tai oheispalveluja tarjoavan yrityksen osalta tietojen kerääminen tai hallussapito ei tarkoita missään tapauksessa, että toimivaltaisten viranomaisten olisi toteutettava näiden laitosten tai yritysten valvonta yksilöllisesti.” |
| --- | --- |

22)

Korvataan 139 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”3.   Jäsenvaltioiden on sallittava toimivaltaisten viranomaistensa kesken 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen luovuttaminen kuitenkin edellyttäen, että rahoitusalan holdingyhtiön, rahoitusalan sekaholdingyhtiön, rahoituslaitoksen tai oheispalveluja tarjoavan yrityksen osalta tietojen kerääminen tai hallussapito ei tarkoita missään tapauksessa, että toimivaltaisten viranomaisten olisi toteutettava näiden laitosten tai yritysten valvonta yksilöllisesti.”

| 23) | Muutetaan 140 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Kun luottolaitoksella, rahoitusalan holdingyhtiöllä, rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä tai monialan holdingyhtiöllä on määräysvalta yhdessä tai useammassa tytäryrityksessä, jotka ovat vakuutusyhtiöitä tai muita sijoituspalveluja tarjoavia luvanvaraisia yrityksiä, toimivaltaisten viranomaisten ja viranomaisten, joiden tehtävänä on vakuutusyhtiöiden ja muiden kyseisten sijoituspalveluja tarjoavien yritysten julkinen valvonta, on oltava kiinteässä yhteistoiminnassa. Rajoittamatta kuitenkaan näiden viranomaisten toimivaltaa on niiden annettava kaikki mahdolliset tiedot, jotka ovat omiaan helpottamaan tämän tehtävän suorittamista ja sallimaan kaikkien niiden valvonnan alaisten yritysten toiminnan ja taloudellisen aseman tarkkailun.” |
| --- | --- | --- |

23)

Muutetaan 140 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Kun luottolaitoksella, rahoitusalan holdingyhtiöllä, rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä tai monialan holdingyhtiöllä on määräysvalta yhdessä tai useammassa tytäryrityksessä, jotka ovat vakuutusyhtiöitä tai muita sijoituspalveluja tarjoavia luvanvaraisia yrityksiä, toimivaltaisten viranomaisten ja viranomaisten, joiden tehtävänä on vakuutusyhtiöiden ja muiden kyseisten sijoituspalveluja tarjoavien yritysten julkinen valvonta, on oltava kiinteässä yhteistoiminnassa. Rajoittamatta kuitenkaan näiden viranomaisten toimivaltaa on niiden annettava kaikki mahdolliset tiedot, jotka ovat omiaan helpottamaan tämän tehtävän suorittamista ja sallimaan kaikkien niiden valvonnan alaisten yritysten toiminnan ja taloudellisen aseman tarkkailun.”

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Konsolidoidusta valvonnasta vastuussa olevien toimivaltaisten viranomaisten on laadittava luettelot 71 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista rahoitusalan holdingyhtiöistä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöistä. Nämä luettelot on toimitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, pankkiviranomaiselle ja komissiolle.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Konsolidoidusta valvonnasta vastuussa olevien toimivaltaisten viranomaisten on laadittava luettelot 71 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista rahoitusalan holdingyhtiöistä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöistä. Nämä luettelot on toimitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, pankkiviranomaiselle ja komissiolle.”

| 24) | Korvataan 141 ja 142 artikla seuraavasti:
  ”141 artikla
  Kun jonkin jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset haluavat tätä direktiiviä soveltaessaan määrätyissä tapauksissa todentaa toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevaa luottolaitosta, rahoitusalan holdingyhtiötä, rahoituslaitosta, oheispalveluja tarjoavaa yritystä, monialan holdingyhtiötä, rahoitusalan sekaholdingyhtiötä, 137 artiklassa tarkoitettua tytäryritystä tai 127 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tytäryritystä koskevat tiedot, niiden on pyydettävä kyseisen toisen jäsenvaltion toimivaltaisia viranomaisia suorittamaan tämä todentaminen. Niiden toimivaltaisten viranomaisten, jotka ovat ottaneet vastaan tämän pyynnön, on toimivaltansa rajoissa joko itse suoritettava todentaminen tai sallittava viranomaisten, jotka ovat esittäneet pyynnön, suorittaa tämä todentaminen taikka sallittava tilintarkastajan tai asiantuntijan suorittaa se. Pyynnön esittänyt toimivaltainen viranomainen voi olla mukana todentamisessa, kun se ei itse suorita sitä.
  142 artikla
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sellaisille rahoitusalan holdingyhtiöille, rahoitusalan sekaholdingyhtiöille ja monialan holdingyhtiöille tai niiden tosiasiallisille johtajille, jotka rikkovat 124–141 artiklan ja tämän artiklan soveltamiseksi annettuja lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä, voidaan määrätä seuraamuksia tai muita toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on lopettaa todetut rikkomiset tai niiden syyt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden rikosoikeudellisten säännösten soveltamista. Toimivaltaisten viranomaisten on oltava tiiviissä yhteistyössä keskenään sen varmistamiseksi, että näillä seuraamuksilla tai toimenpiteillä saavutetaan halutut vaikutukset, erityisesti kun rahoitusalan holdingyhtiön tai monialan holdingyhtiön taikka rahoitusalan sekaholdingyhtiön keskushallinto tai pääasiallinen toimipaikka ei sijaitse samassa jäsenvaltioissa kuin sen sääntömääräinen kotipaikka.” |
| --- | --- |

24)

Korvataan 141 ja 142 artikla seuraavasti:

”141 artikla

Kun jonkin jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset haluavat tätä direktiiviä soveltaessaan määrätyissä tapauksissa todentaa toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevaa luottolaitosta, rahoitusalan holdingyhtiötä, rahoituslaitosta, oheispalveluja tarjoavaa yritystä, monialan holdingyhtiötä, rahoitusalan sekaholdingyhtiötä, 137 artiklassa tarkoitettua tytäryritystä tai 127 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tytäryritystä koskevat tiedot, niiden on pyydettävä kyseisen toisen jäsenvaltion toimivaltaisia viranomaisia suorittamaan tämä todentaminen. Niiden toimivaltaisten viranomaisten, jotka ovat ottaneet vastaan tämän pyynnön, on toimivaltansa rajoissa joko itse suoritettava todentaminen tai sallittava viranomaisten, jotka ovat esittäneet pyynnön, suorittaa tämä todentaminen taikka sallittava tilintarkastajan tai asiantuntijan suorittaa se. Pyynnön esittänyt toimivaltainen viranomainen voi olla mukana todentamisessa, kun se ei itse suorita sitä.

142 artikla

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sellaisille rahoitusalan holdingyhtiöille, rahoitusalan sekaholdingyhtiöille ja monialan holdingyhtiöille tai niiden tosiasiallisille johtajille, jotka rikkovat 124–141 artiklan ja tämän artiklan soveltamiseksi annettuja lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä, voidaan määrätä seuraamuksia tai muita toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on lopettaa todetut rikkomiset tai niiden syyt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden rikosoikeudellisten säännösten soveltamista. Toimivaltaisten viranomaisten on oltava tiiviissä yhteistyössä keskenään sen varmistamiseksi, että näillä seuraamuksilla tai toimenpiteillä saavutetaan halutut vaikutukset, erityisesti kun rahoitusalan holdingyhtiön tai monialan holdingyhtiön taikka rahoitusalan sekaholdingyhtiön keskushallinto tai pääasiallinen toimipaikka ei sijaitse samassa jäsenvaltioissa kuin sen sääntömääräinen kotipaikka.”

| 25) | Muutetaan 143 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jos luottolaitos, jonka emoyritys on luottolaitos tai rahoitusalan holdingyhtiö taikka rahoitusalan sekaholdingyhtiö, jonka pääkonttori on kolmannessa maassa, ei kuulu konsolidoidun valvonnan soveltamisalaan 125 ja 126 artiklan säännösten mukaisesti, toimivaltaisten viranomaisten on tarkastettava, soveltaako kolmannen maan toimivaltainen viranomainen luottolaitokseen konsolidoitua valvontaa, joka vastaa tässä direktiivissä säädettyjä periaatteita.
  Tarkastamisen suorittaa se toimivaltainen viranomainen, joka vastaisi konsolidoidusta valvonnasta, jos 3 kohtaa sovellettaisiin, joko emoyrityksen tai jonkin unionissa toimiluvan saaneen säännellyn yrityksen pyynnöstä tai omasta aloitteestaan. Toimivaltaisen viranomaisen on kuultava muita asianomaisia toimivaltaisia viranomaisia.” |
| --- | --- | --- |

25)

Muutetaan 143 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jos luottolaitos, jonka emoyritys on luottolaitos tai rahoitusalan holdingyhtiö taikka rahoitusalan sekaholdingyhtiö, jonka pääkonttori on kolmannessa maassa, ei kuulu konsolidoidun valvonnan soveltamisalaan 125 ja 126 artiklan säännösten mukaisesti, toimivaltaisten viranomaisten on tarkastettava, soveltaako kolmannen maan toimivaltainen viranomainen luottolaitokseen konsolidoitua valvontaa, joka vastaa tässä direktiivissä säädettyjä periaatteita.

Tarkastamisen suorittaa se toimivaltainen viranomainen, joka vastaisi konsolidoidusta valvonnasta, jos 3 kohtaa sovellettaisiin, joko emoyrityksen tai jonkin unionissa toimiluvan saaneen säännellyn yrityksen pyynnöstä tai omasta aloitteestaan. Toimivaltaisen viranomaisen on kuultava muita asianomaisia toimivaltaisia viranomaisia.”

| b) | Korvataan 3 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:
  ”Toimivaltaiset viranomaiset voivat erityisesti vaatia sellaisen rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön perustamista, jolla on pääkonttori unionissa, ja soveltaa konsolidoitua valvontaa koskevia säännöksiä kyseisen rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön konsolidoituun asemaan.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:

”Toimivaltaiset viranomaiset voivat erityisesti vaatia sellaisen rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön perustamista, jolla on pääkonttori unionissa, ja soveltaa konsolidoitua valvontaa koskevia säännöksiä kyseisen rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön konsolidoituun asemaan.”

| 26) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”146 a artikla
  Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että luottolaitokset julkistavat pankkiryhmittymän tasolla vuosittain joko täydellisen tai vastaaviin tietoihin viitaten kuvauksen oikeudellisesta rakenteestaan ja hallintojärjestelmästään sekä organisaatiorakenteestaan.” |
| --- | --- |

26)

Lisätään artikla seuraavasti:

”146 a artikla

Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että luottolaitokset julkistavat pankkiryhmittymän tasolla vuosittain joko täydellisen tai vastaaviin tietoihin viitaten kuvauksen oikeudellisesta rakenteestaan ja hallintojärjestelmästään sekä organisaatiorakenteestaan.”

| 27) | Muutetaan liite X tämän direktiivin liitteen III mukaisesti. |
| --- | --- |

27)

Muutetaan liite X tämän direktiivin liitteen III mukaisesti.

4 artikla

Muutokset direktiiviin 2009/138/EY

Muutetaan direktiivi 2009/138/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 212 artiklan 1 kohdan f ja g alakohta seuraavasti:






  ”f) | ’vakuutushallintayhtiöllä’ emoyritystä, joka ei ole rahoitusalan sekaholdingyhtiö ja jonka pääasiallisena toimintana on hankkia ja pitää hallussaan osuuksia tytäryrityksistä, jotka ovat yksinomaan tai pääasiallisesti vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksiä tai kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksiä, jos vähintään yksi sellaisista tytäryrityksistä on vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 212 artiklan 1 kohdan f ja g alakohta seuraavasti:

”f)

’vakuutushallintayhtiöllä’ emoyritystä, joka ei ole rahoitusalan sekaholdingyhtiö ja jonka pääasiallisena toimintana on hankkia ja pitää hallussaan osuuksia tytäryrityksistä, jotka ovat yksinomaan tai pääasiallisesti vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksiä tai kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksiä, jos vähintään yksi sellaisista tytäryrityksistä on vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys;

| g) | ’sekavakuutushallintayhtiöllä’ emoyritystä, joka ei ole vakuutusyritys, kolmannen maan vakuutusyritys, jälleenvakuutusyritys, kolmannen maan jälleenvakuutusyritys, vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö ja jonka tytäryrityksistä vähintään yksi on vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys; |
| --- | --- |

g)

’sekavakuutushallintayhtiöllä’ emoyritystä, joka ei ole vakuutusyritys, kolmannen maan vakuutusyritys, jälleenvakuutusyritys, kolmannen maan jälleenvakuutusyritys, vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö ja jonka tytäryrityksistä vähintään yksi on vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys;

| h) | ’rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä’ direktiivin 2002/87/EY 2 artiklan 15 kohdassa määriteltyä rahoitusalan sekaholdingyhtiötä.” |
| --- | --- |

h)

’rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä’ direktiivin 2002/87/EY 2 artiklan 15 kohdassa määriteltyä rahoitusalan sekaholdingyhtiötä.”

| 2) | Korvataan 213 artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti:
  ”2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ryhmävalvontaa sovelletaan seuraaviin:






  a) | vakuutus- tai jälleenvakuutusyritykset, jotka 218–258 artiklan mukaisesti ovat osakasyrityksenä vähintään yhdessä vakuutusyrityksessä, jälleenvakuutusyrityksessä, kolmannen maan vakuutusyrityksessä tai kolmannen maan jälleenvakuutusyrityksessä; |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 213 artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti:

”2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ryhmävalvontaa sovelletaan seuraaviin:

a)

vakuutus- tai jälleenvakuutusyritykset, jotka 218–258 artiklan mukaisesti ovat osakasyrityksenä vähintään yhdessä vakuutusyrityksessä, jälleenvakuutusyrityksessä, kolmannen maan vakuutusyrityksessä tai kolmannen maan jälleenvakuutusyrityksessä;

| b) | vakuutus- tai jälleenvakuutusyritykset, joiden emoyritys 218–258 artiklan mukaisesti on vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö, jonka pääkonttori on unionissa; |
| --- | --- |

b)

vakuutus- tai jälleenvakuutusyritykset, joiden emoyritys 218–258 artiklan mukaisesti on vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö, jonka pääkonttori on unionissa;

| c) | vakuutus- tai jälleenvakuutusyritykset, joiden emoyritys 260–263 artiklan mukaisesti on vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö, jonka kotipaikka on kolmannessa maassa, tai kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys; |
| --- | --- |

c)

vakuutus- tai jälleenvakuutusyritykset, joiden emoyritys 260–263 artiklan mukaisesti on vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö, jonka kotipaikka on kolmannessa maassa, tai kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys;

| d) | vakuutus- tai jälleenvakuutusyritykset, joiden emoyritys 265 artiklan mukaisesti on sekavakuutushallintayhtiö. |
| --- | --- |

d)

vakuutus- tai jälleenvakuutusyritykset, joiden emoyritys 265 artiklan mukaisesti on sekavakuutushallintayhtiö.

3.   Edellä 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, joissa osakasyrityksenä oleva vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys taikka vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö, jonka kotipaikka on unionissa, on joko säännellyn yrityksen sidosyritys tai on itse säännelty yritys tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö, johon sovelletaan direktiivin 2002/87/EY 5 artiklan 2 kohdan mukaista lisävalvontaa, ryhmävalvoja voi, kuultuaan muita kyseisiä valvontaviranomaisia, päättää olla suorittamatta kyseisen osakasyrityksenä olevan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen taikka vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tasolla tämän direktiivin 244 artiklassa tarkoitettua riskikeskittymän valvontaa, tämän direktiivin 245 artiklassa tarkoitettua ryhmänsisäisten liiketoimien valvontaa tai molempia.

4.   Jos rahoitusalan sekaholdingyhtiöön sovelletaan vastaavia säännöksiä sekä tämän direktiivin että direktiivin 2002/87/EY mukaisesti erityisesti riskiperusteisen valvonnan osalta, ryhmävalvoja voi muita asianomaisia valvontaviranomaisia kuultuaan päättää soveltaa kyseiseen rahoitusalan sekaholdingyhtiöön ainoastaan direktiivin 2002/87/EY asiaa koskevaa säännöstä.

5.   Jos rahoitusalan sekaholdingyhtiöön sovelletaan vastaavia säännöksiä sekä tämän direktiivin että direktiivin 2006/48/EY mukaisesti erityisesti riskiperusteisen valvonnan osalta, ryhmävalvoja voi yhteisestä sopimuksesta pankki- ja sijoituspalvelualan konsolidointiryhmän valvojan kanssa päättää soveltaa ainoastaan sen direktiivin säännöksiä, jotka liittyvät direktiivin 2002/87/EY 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti määritettyyn tärkeimpään sektoriin.

6.   Ryhmävalvojan on ilmoitettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1093/2010 (37) perustetulle Euroopan valvontaviranomaiselle (Euroopan pankkiviranomaiselle), jäljempänä ’pankkiviranomainen’, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1094/2010 (38) perustetulle Euroopan valvontaviranomaiselle (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle), jäljempänä ’vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen’, 4 ja 5 kohdan nojalla tehdyistä päätöksistä. Pankkiviranomaisen, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ja asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (39) perustetun Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen), jäljempänä ’arvopaperimarkkinaviranomainen’, on kehitettävä Euroopan valvontaviranomaisten yhteiskomiteassa, jäljempänä ’yhteiskomitea’, suuntaviivoja valvontakäytäntöjen lähentämiseksi ja näiden suuntaviivojen hyväksymisestä teknisten sääntelystandardien luonnoksia, jotka ne antavat komissiolle kolmen vuoden kuluessa mainittujen suuntaviivojen hyväksymisestä.

Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

| 3) | Korvataan 214 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Ryhmävalvonnan harjoittaminen 213 artiklan mukaisesti ei merkitse sitä, että valvontaviranomaisten olisi valvottava kolmannen maan vakuutusyritystä, kolmannen maan jälleenvakuutusyritystä, vakuutushallintayhtiötä, rahoitusalan sekaholdingyhtiötä tai sekavakuutushallintayhtiötä yksittäisenä yrityksenä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 257 artiklan soveltamista vakuutushallintayhtiöihin tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöihin.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 214 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Ryhmävalvonnan harjoittaminen 213 artiklan mukaisesti ei merkitse sitä, että valvontaviranomaisten olisi valvottava kolmannen maan vakuutusyritystä, kolmannen maan jälleenvakuutusyritystä, vakuutushallintayhtiötä, rahoitusalan sekaholdingyhtiötä tai sekavakuutushallintayhtiötä yksittäisenä yrityksenä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 257 artiklan soveltamista vakuutushallintayhtiöihin tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöihin.”

| 4) | Korvataan 215 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jos 213 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettu osakasyrityksenä oleva vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys taikka vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö on itse toisen sellaisen vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen taikka vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritys, jonka kotipaikka on unionissa, 218–258 artiklaa sovelletaan ainoastaan sen perimmäisen emoyrityksenä olevan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen, vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tasolla, jonka kotipaikka on unionissa.
  2.   Jos 1 kohdassa tarkoitettu perimmäisenä emoyrityksenä oleva vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys taikka vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö, jonka kotipaikka on unionissa, on sellaisen yrityksen tytäryritys, johon sovelletaan direktiivin 2002/87/EY 5 artiklan 2 kohdan mukaista lisävalvontaa, ryhmävalvoja voi, kuultuaan muita asianomaisia valvontaviranomaisia, päättää olla suorittamatta kyseisen perimmäisen emoyrityksen tai -yhtiön tasolla 244 artiklassa tarkoitettua riskikeskittymän valvontaa, 245 artiklassa tarkoitettua ryhmänsisäisten liiketoimien valvontaa tai molempia.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 215 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   Jos 213 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettu osakasyrityksenä oleva vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys taikka vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö on itse toisen sellaisen vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen taikka vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritys, jonka kotipaikka on unionissa, 218–258 artiklaa sovelletaan ainoastaan sen perimmäisen emoyrityksenä olevan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen, vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tasolla, jonka kotipaikka on unionissa.

2.   Jos 1 kohdassa tarkoitettu perimmäisenä emoyrityksenä oleva vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys taikka vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö, jonka kotipaikka on unionissa, on sellaisen yrityksen tytäryritys, johon sovelletaan direktiivin 2002/87/EY 5 artiklan 2 kohdan mukaista lisävalvontaa, ryhmävalvoja voi, kuultuaan muita asianomaisia valvontaviranomaisia, päättää olla suorittamatta kyseisen perimmäisen emoyrityksen tai -yhtiön tasolla 244 artiklassa tarkoitettua riskikeskittymän valvontaa, 245 artiklassa tarkoitettua ryhmänsisäisten liiketoimien valvontaa tai molempia.”

| 5) | Korvataan 216 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jos 213 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetulla osakasyrityksenä olevalla vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksellä taikka vakuutushallintayhtiöllä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä, jonka kotipaikka on unionissa, ei ole kotipaikkaa samassa jäsenvaltiossa kuin 215 artiklassa tarkoitetulla yhteisön tason perimmäisellä emoyrityksellä, jäsenvaltiot voivat sallia, että niiden valvontaviranomaiset päättävät, kuultuaan ryhmävalvojaa ja kyseistä unionin tason perimmäistä emoyritystä, ottaa ryhmävalvonnan kohteeksi kansallisen tason perimmäisenä emoyrityksenä olevan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen, vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön.” |
| --- | --- |

5)

Korvataan 216 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jos 213 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetulla osakasyrityksenä olevalla vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksellä taikka vakuutushallintayhtiöllä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä, jonka kotipaikka on unionissa, ei ole kotipaikkaa samassa jäsenvaltiossa kuin 215 artiklassa tarkoitetulla yhteisön tason perimmäisellä emoyrityksellä, jäsenvaltiot voivat sallia, että niiden valvontaviranomaiset päättävät, kuultuaan ryhmävalvojaa ja kyseistä unionin tason perimmäistä emoyritystä, ottaa ryhmävalvonnan kohteeksi kansallisen tason perimmäisenä emoyrityksenä olevan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen, vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön.”

| 6) | Korvataan 219 artikla seuraavasti:
  ”219 artikla
  Laskentatiheys
  1.   Ryhmävalvojan on varmistettava, että osakasyrityksenä oleva vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys, vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö suorittaa 218 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut laskelmat vähintään kerran vuodessa.
  Osakasyrityksenä olevan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen taikka, jos ryhmän johdossa ei ole vakuutus- tai jälleenvakuutusyritystä, vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tai ryhmään kuuluvan yrityksen, jonka ryhmävalvoja on nimennyt kuultuaan muita asianomaisia valvontaviranomaisia ja itse ryhmää, on toimitettava laskentaan tarvittavat tiedot ja laskennan tulokset ryhmävalvojalle.
  2.   Vakuutusyrityksen, jälleenvakuutusyrityksen, vakuutushallintayhtiön ja rahoitusalan sekaholdingyhtiön on jatkuvasti tarkkailtava ryhmän vakavaraisuuspääomavaatimusta. Jos ryhmän riskiprofiili poikkeaa merkittävästi ryhmän uusimman ilmoitetun vakavaraisuuspääomavaatimuksen perusoletuksista, ryhmän vakavaraisuuspääomavaatimus on viipymättä laskettava uudelleen ja ilmoitettava ryhmävalvojalle.
  Jos on näyttöä siitä, että ryhmän riskiprofiili on muuttunut merkittävästi sen päivän jälkeen, jona ryhmän vakavaraisuuspääomavaatimus on viimeksi ilmoitettu, ryhmävalvoja voi vaatia, että ryhmän vakavaraisuuspääomavaatimus lasketaan uudelleen.” |
| --- | --- |

6)

Korvataan 219 artikla seuraavasti:

”219 artikla

Laskentatiheys

1.   Ryhmävalvojan on varmistettava, että osakasyrityksenä oleva vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys, vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö suorittaa 218 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut laskelmat vähintään kerran vuodessa.

Osakasyrityksenä olevan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen taikka, jos ryhmän johdossa ei ole vakuutus- tai jälleenvakuutusyritystä, vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tai ryhmään kuuluvan yrityksen, jonka ryhmävalvoja on nimennyt kuultuaan muita asianomaisia valvontaviranomaisia ja itse ryhmää, on toimitettava laskentaan tarvittavat tiedot ja laskennan tulokset ryhmävalvojalle.

2.   Vakuutusyrityksen, jälleenvakuutusyrityksen, vakuutushallintayhtiön ja rahoitusalan sekaholdingyhtiön on jatkuvasti tarkkailtava ryhmän vakavaraisuuspääomavaatimusta. Jos ryhmän riskiprofiili poikkeaa merkittävästi ryhmän uusimman ilmoitetun vakavaraisuuspääomavaatimuksen perusoletuksista, ryhmän vakavaraisuuspääomavaatimus on viipymättä laskettava uudelleen ja ilmoitettava ryhmävalvojalle.

Jos on näyttöä siitä, että ryhmän riskiprofiili on muuttunut merkittävästi sen päivän jälkeen, jona ryhmän vakavaraisuuspääomavaatimus on viimeksi ilmoitettu, ryhmävalvoja voi vaatia, että ryhmän vakavaraisuuspääomavaatimus lasketaan uudelleen.”

| 7) | Korvataan 226 artikla seuraavasti:
  ”226 artikla
  Välissä olevat vakuutushallintayhtiöt
  1.   Laskettaessa ryhmän vakavaraisuutta sellaisen vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen osalta, jolla on omistusyhteys sidosyrityksenä olevaan vakuutusyritykseen, sidosyrityksenä olevaan jälleenvakuutusyritykseen, kolmannen maan vakuutusyritykseen tai kolmannen maan jälleenvakuutusyritykseen vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön kautta, kyseisen välittävän vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tila on otettava laskelmassa huomioon.
  Tätä laskelmaa varten kyseistä välissä olevaa vakuutushallintayhtiötä tai välissä olevaa rahoitusalan sekaholdingyhtiötä on käsiteltävä vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksenä, jota koskevat I osaston VI luvun 4 jakson 1, 2 ja 3 alajaksossa vahvistetut säännöt vakavaraisuuspääomavaatimuksen osalta ja I osaston VI luvun 3 jakson 1, 2 ja 3 alajaksossa vahvistetut edellytykset vakavaraisuuspääomavaatimukseen hyväksyttävissä olevien omien varojen osalta.
  2.   Jos välissä olevalla vakuutushallintayhtiöllä tai välissä olevalla rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä on etuoikeudeltaan huonompaa lainaa tai muita hyväksyttäviä omia varoja, joihin sovelletaan 98 artiklan mukaista rajoitusta, ne on tunnustettava hyväksyttäviksi omiksi varoiksi niihin määriin saakka, jotka lasketaan soveltamalla 98 artiklassa säädettyjä rajoituksia hyväksyttävien omien varojen kokonaismäärään ryhmätasolla suhteessa vakavaraisuuspääomavaatimukseen ryhmätasolla.
  Välissä olevan vakuutushallintayhtiön tai välissä olevan rahoitusalan sekaholdingyhtiön hyväksyttävä oma varallisuus, johon vaaditaan 90 artiklan mukaisesti valvontaviranomaisen ennakkohyväksyntä, jos se on vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen omistuksessa, voidaan ottaa mukaan ryhmän vakavaraisuuslaskelmaan ainoastaan, jos ryhmävalvoja on sen asianmukaisesti hyväksynyt.” |
| --- | --- |

7)

Korvataan 226 artikla seuraavasti:

”226 artikla

Välissä olevat vakuutushallintayhtiöt

1.   Laskettaessa ryhmän vakavaraisuutta sellaisen vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen osalta, jolla on omistusyhteys sidosyrityksenä olevaan vakuutusyritykseen, sidosyrityksenä olevaan jälleenvakuutusyritykseen, kolmannen maan vakuutusyritykseen tai kolmannen maan jälleenvakuutusyritykseen vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön kautta, kyseisen välittävän vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tila on otettava laskelmassa huomioon.

Tätä laskelmaa varten kyseistä välissä olevaa vakuutushallintayhtiötä tai välissä olevaa rahoitusalan sekaholdingyhtiötä on käsiteltävä vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksenä, jota koskevat I osaston VI luvun 4 jakson 1, 2 ja 3 alajaksossa vahvistetut säännöt vakavaraisuuspääomavaatimuksen osalta ja I osaston VI luvun 3 jakson 1, 2 ja 3 alajaksossa vahvistetut edellytykset vakavaraisuuspääomavaatimukseen hyväksyttävissä olevien omien varojen osalta.

2.   Jos välissä olevalla vakuutushallintayhtiöllä tai välissä olevalla rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä on etuoikeudeltaan huonompaa lainaa tai muita hyväksyttäviä omia varoja, joihin sovelletaan 98 artiklan mukaista rajoitusta, ne on tunnustettava hyväksyttäviksi omiksi varoiksi niihin määriin saakka, jotka lasketaan soveltamalla 98 artiklassa säädettyjä rajoituksia hyväksyttävien omien varojen kokonaismäärään ryhmätasolla suhteessa vakavaraisuuspääomavaatimukseen ryhmätasolla.

Välissä olevan vakuutushallintayhtiön tai välissä olevan rahoitusalan sekaholdingyhtiön hyväksyttävä oma varallisuus, johon vaaditaan 90 artiklan mukaisesti valvontaviranomaisen ennakkohyväksyntä, jos se on vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen omistuksessa, voidaan ottaa mukaan ryhmän vakavaraisuuslaskelmaan ainoastaan, jos ryhmävalvoja on sen asianmukaisesti hyväksynyt.”

| 8) | Korvataan 231 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”1.   Jos vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys ja sen sidosyritykset taikka vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön sidosyritykset yhdessä hakevat lupaa laskea ryhmän konsolidoitu vakavaraisuuspääomavaatimus sekä ryhmään kuuluvien vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten vakavaraisuuspääomavaatimus sisäisen mallin perusteella, asianomaisten valvontaviranomaisten on yhdessä päätettävä luvan myöntämisestä ja määriteltävä mahdolliset lupaehdot ja -edellytykset.” |
| --- | --- |

8)

Korvataan 231 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”1.   Jos vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys ja sen sidosyritykset taikka vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön sidosyritykset yhdessä hakevat lupaa laskea ryhmän konsolidoitu vakavaraisuuspääomavaatimus sekä ryhmään kuuluvien vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten vakavaraisuuspääomavaatimus sisäisen mallin perusteella, asianomaisten valvontaviranomaisten on yhdessä päätettävä luvan myöntämisestä ja määriteltävä mahdolliset lupaehdot ja -edellytykset.”

| 9) | Korvataan 233 artiklan 5 kohta seuraavasti:
  ”5.   Jos vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys ja sen sidosyritykset taikka vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön sidosyritykset yhdessä hakevat lupaa laskea ryhmän vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten vakavaraisuuspääomavaatimus sisäisen mallin perusteella, 231 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin.” |
| --- | --- |

9)

Korvataan 233 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Jos vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys ja sen sidosyritykset taikka vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön sidosyritykset yhdessä hakevat lupaa laskea ryhmän vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten vakavaraisuuspääomavaatimus sisäisen mallin perusteella, 231 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin.”

| 10) | Korvataan III osaston II luvun I jakson 5 alajakson otsikko seuraavasti: |
| --- | --- |

10)

Korvataan III osaston II luvun I jakson 5 alajakson otsikko seuraavasti:

| 11) | Korvataan 235 artikla seuraavasti:
  ”235 artikla
  Ryhmän vakavaraisuus vakuutushallintayhtiön ja rahoitusalan sekaholdingyhtiön osalta
  1.   Jos vakuutus- ja jälleenvakuutusyritykset ovat vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryrityksiä, ryhmävalvojan on varmistettava, että ryhmän vakavaraisuus lasketaan vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tasolla 220 artiklan 2 kohtaa – 233 artiklaa soveltaen.
  2.   Tätä laskelmaa varten emoyritystä käsitellään vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksenä, jota koskevat I osaston VI luvun 4 jakson 1, 2 ja 3 alajaksossa vahvistetut säännöt vakavaraisuuspääomavaatimuksen osalta ja I osaston VI luvun 3 jakson 1, 2 ja 3 alajaksossa vahvistetut edellytykset vakavaraisuuspääomavaatimukseen hyväksyttävissä olevien omien varojen osalta.” |
| --- | --- |

11)

Korvataan 235 artikla seuraavasti:

”235 artikla

Ryhmän vakavaraisuus vakuutushallintayhtiön ja rahoitusalan sekaholdingyhtiön osalta

1.   Jos vakuutus- ja jälleenvakuutusyritykset ovat vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryrityksiä, ryhmävalvojan on varmistettava, että ryhmän vakavaraisuus lasketaan vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tasolla 220 artiklan 2 kohtaa – 233 artiklaa soveltaen.

2.   Tätä laskelmaa varten emoyritystä käsitellään vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksenä, jota koskevat I osaston VI luvun 4 jakson 1, 2 ja 3 alajaksossa vahvistetut säännöt vakavaraisuuspääomavaatimuksen osalta ja I osaston VI luvun 3 jakson 1, 2 ja 3 alajaksossa vahvistetut edellytykset vakavaraisuuspääomavaatimukseen hyväksyttävissä olevien omien varojen osalta.”

| 12) | Korvataan 243 artikla seuraavasti:
  ”243 artikla
  Vakuutushallintayhtiön ja rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritykset
  Vakuutus- ja jälleenvakuutusyrityksiin, jotka ovat vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryrityksiä, sovelletaan 236–242 artiklaa soveltuvin osin.” |
| --- | --- |

12)

Korvataan 243 artikla seuraavasti:

”243 artikla

Vakuutushallintayhtiön ja rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritykset

Vakuutus- ja jälleenvakuutusyrityksiin, jotka ovat vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryrityksiä, sovelletaan 236–242 artiklaa soveltuvin osin.”

| 13) | Korvataan 244 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Jäsenvaltioiden on vaadittava, että vakuutus- ja jälleenvakuutusyritykset tai vakuutushallintayhtiöt tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöt ilmoittavat ryhmävalvojalle säännöllisesti ja ainakin vuosittain ryhmätason merkittävistä riskikeskittymistä, paitsi jos sovelletaan 215 artiklan 2 kohtaa.
  Vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen, joka on ryhmän johdossa, tai, jos ryhmän johdossa ei ole vakuutus- tai jälleenvakuutusyritystä, vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön taikka ryhmään kuuluvan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen, jonka ryhmävalvoja on nimennyt kuultuaan asiasta muita asianomaisia valvontaviranomaisia, on annettava tarvittavat tiedot ryhmävalvojalle.
  Ryhmävalvoja vastaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen riskikeskittymien tarkastamisesta.” |
| --- | --- |

13)

Korvataan 244 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jäsenvaltioiden on vaadittava, että vakuutus- ja jälleenvakuutusyritykset tai vakuutushallintayhtiöt tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöt ilmoittavat ryhmävalvojalle säännöllisesti ja ainakin vuosittain ryhmätason merkittävistä riskikeskittymistä, paitsi jos sovelletaan 215 artiklan 2 kohtaa.

Vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen, joka on ryhmän johdossa, tai, jos ryhmän johdossa ei ole vakuutus- tai jälleenvakuutusyritystä, vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön taikka ryhmään kuuluvan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen, jonka ryhmävalvoja on nimennyt kuultuaan asiasta muita asianomaisia valvontaviranomaisia, on annettava tarvittavat tiedot ryhmävalvojalle.

Ryhmävalvoja vastaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen riskikeskittymien tarkastamisesta.”

| 14) | Korvataan 245 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Jäsenvaltioiden on vaadittava, että vakuutus- ja jälleenvakuutusyritykset tai vakuutushallintayhtiöt tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöt ilmoittavat ryhmävalvojalle säännöllisesti ja ainakin vuosittain ryhmään kuuluvien vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten kaikista merkittävistä ryhmänsisäisistä liiketoimista, mukaan luettuina sellaisen luonnollisen henkilön kanssa suoritetut liiketoimet, jolla on läheiset sidokset ryhmään kuuluvaan yritykseen, paitsi jos sovelletaan 215 artiklan 2 kohtaa.
  Lisäksi jäsenvaltioiden on vaadittava, että hyvin merkittävistä ryhmänsisäisistä liiketoimista ilmoitetaan niin pian kuin käytännössä on mahdollista.
  Vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen, joka on ryhmän johdossa, tai, jos ryhmän johdossa ei ole vakuutus- tai jälleenvakuutusyritystä, vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön taikka ryhmään kuuluvan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen, jonka ryhmävalvoja on nimennyt kuultuaan asiasta muita asianomaisia valvontaviranomaisia, on annettava tarvittavat tiedot ryhmävalvojalle.
  Ryhmävalvoja vastaa ryhmänsisäisten liiketoimien tarkastamisesta.” |
| --- | --- |

14)

Korvataan 245 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jäsenvaltioiden on vaadittava, että vakuutus- ja jälleenvakuutusyritykset tai vakuutushallintayhtiöt tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöt ilmoittavat ryhmävalvojalle säännöllisesti ja ainakin vuosittain ryhmään kuuluvien vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten kaikista merkittävistä ryhmänsisäisistä liiketoimista, mukaan luettuina sellaisen luonnollisen henkilön kanssa suoritetut liiketoimet, jolla on läheiset sidokset ryhmään kuuluvaan yritykseen, paitsi jos sovelletaan 215 artiklan 2 kohtaa.

Lisäksi jäsenvaltioiden on vaadittava, että hyvin merkittävistä ryhmänsisäisistä liiketoimista ilmoitetaan niin pian kuin käytännössä on mahdollista.

Vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen, joka on ryhmän johdossa, tai, jos ryhmän johdossa ei ole vakuutus- tai jälleenvakuutusyritystä, vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön taikka ryhmään kuuluvan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen, jonka ryhmävalvoja on nimennyt kuultuaan asiasta muita asianomaisia valvontaviranomaisia, on annettava tarvittavat tiedot ryhmävalvojalle.

Ryhmävalvoja vastaa ryhmänsisäisten liiketoimien tarkastamisesta.”

| 15) | Korvataan 246 artiklan 4 kohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas alakohta seuraavasti:
  ”4.   Jäsenvaltioiden on vaadittava, että osakasyrityksenä oleva vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys taikka vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö suorittaa 45 artiklassa vaaditun arvion ryhmätasolla. Ryhmävalvoja vastaa ryhmätasolla suoritetun riski- ja vakavaraisuusarvion tarkastamisesta III luvun mukaisesti.
  Jos vakavaraisuus lasketaan ryhmätasolla 230 artiklassa tarkoitetun menetelmän 1 mukaisesti, osakasyrityksenä olevan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen taikka vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön on annettava ryhmävalvojalle tiedot, joiden perusteella voidaan ymmärtää ryhmän kaikkien sidosyrityksinä olevien vakuutus- tai jälleenvakuutusyritysten vakavaraisuuspääomavaatimusten summan ja ryhmän konsolidoidun vakavaraisuuspääomavaatimuksen välinen ero.
  Osakasyrityksenä oleva vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys taikka vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö voi ryhmävalvojan suostumuksella suorittaa 45 artiklassa vaaditun arvion samanaikaisesti ryhmätasolla ja jonkin ryhmään kuuluvan tytäryrityksen tasolla ja laatia yhden asiakirjan, joka käsittää kaikki arvioinnit.” |
| --- | --- |

15)

Korvataan 246 artiklan 4 kohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas alakohta seuraavasti:

”4.   Jäsenvaltioiden on vaadittava, että osakasyrityksenä oleva vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys taikka vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö suorittaa 45 artiklassa vaaditun arvion ryhmätasolla. Ryhmävalvoja vastaa ryhmätasolla suoritetun riski- ja vakavaraisuusarvion tarkastamisesta III luvun mukaisesti.

Jos vakavaraisuus lasketaan ryhmätasolla 230 artiklassa tarkoitetun menetelmän 1 mukaisesti, osakasyrityksenä olevan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen taikka vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön on annettava ryhmävalvojalle tiedot, joiden perusteella voidaan ymmärtää ryhmän kaikkien sidosyrityksinä olevien vakuutus- tai jälleenvakuutusyritysten vakavaraisuuspääomavaatimusten summan ja ryhmän konsolidoidun vakavaraisuuspääomavaatimuksen välinen ero.

Osakasyrityksenä oleva vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys taikka vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö voi ryhmävalvojan suostumuksella suorittaa 45 artiklassa vaaditun arvion samanaikaisesti ryhmätasolla ja jonkin ryhmään kuuluvan tytäryrityksen tasolla ja laatia yhden asiakirjan, joka käsittää kaikki arvioinnit.”

| 16) | Korvataan 247 artiklan 2 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | jos ryhmän johdossa ei ole vakuutus- tai jälleenvakuutusyritystä, valvontaviranomainen seuraavasti:






  i) | jos vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen emoyritys on vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö, kyseiselle vakuutus- tai jälleenvakuutusyritykselle toimiluvan antanut valvontaviranomainen; |
| --- | --- | --- | --- |

16)

Korvataan 247 artiklan 2 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

jos ryhmän johdossa ei ole vakuutus- tai jälleenvakuutusyritystä, valvontaviranomainen seuraavasti:

i)

jos vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen emoyritys on vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö, kyseiselle vakuutus- tai jälleenvakuutusyritykselle toimiluvan antanut valvontaviranomainen;

| ii) | jos vähintään kahdella vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksellä, joiden kotipaikat ovat unionissa, on emoyrityksenään sama vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö ja yksi näistä yrityksistä on saanut toimiluvan siinä jäsenvaltiossa, jossa vakuutushallintayhtiöllä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä on kotipaikka, kyseisessä jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen valvontaviranomainen; |
| --- | --- |

ii)

jos vähintään kahdella vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksellä, joiden kotipaikat ovat unionissa, on emoyrityksenään sama vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö ja yksi näistä yrityksistä on saanut toimiluvan siinä jäsenvaltiossa, jossa vakuutushallintayhtiöllä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä on kotipaikka, kyseisessä jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen valvontaviranomainen;

| iii) | jos ryhmän johdossa on vähintään kaksi vakuutushallintayhtiötä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiötä, joiden kotipaikat ovat eri jäsenvaltioissa, ja kussakin näistä jäsenvaltioista on vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys, sen vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen valvontaviranomainen, jonka taseen loppusumma on suurin; |
| --- | --- |

iii)

jos ryhmän johdossa on vähintään kaksi vakuutushallintayhtiötä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiötä, joiden kotipaikat ovat eri jäsenvaltioissa, ja kussakin näistä jäsenvaltioista on vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys, sen vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen valvontaviranomainen, jonka taseen loppusumma on suurin;

| iv) | jos vähintään kahdella vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksellä, joiden kotipaikat ovat unionissa, on emoyrityksenään sama vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö ja mikään näistä yrityksistä ei ole saanut toimilupaa siinä jäsenvaltiossa, jossa vakuutushallintayhtiöllä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä on kotipaikka, sille vakuutus- tai jälleenvakuutusyritykselle toimiluvan antanut valvontaviranomainen, jonka taseen loppusumma on suurin; tai |
| --- | --- |

iv)

jos vähintään kahdella vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksellä, joiden kotipaikat ovat unionissa, on emoyrityksenään sama vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö ja mikään näistä yrityksistä ei ole saanut toimilupaa siinä jäsenvaltiossa, jossa vakuutushallintayhtiöllä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä on kotipaikka, sille vakuutus- tai jälleenvakuutusyritykselle toimiluvan antanut valvontaviranomainen, jonka taseen loppusumma on suurin; tai

| v) | jos kyseessä on ryhmä, jolla ei ole emoyritystä, tai missä tahansa tilanteessa, joihin ei viitata i–iv alakohdassa, sille vakuutus- tai jälleenvakuutusyritykselle toimiluvan antanut valvontaviranomainen, jonka taseen loppusumma on suurin.” |
| --- | --- |

v)

jos kyseessä on ryhmä, jolla ei ole emoyritystä, tai missä tahansa tilanteessa, joihin ei viitata i–iv alakohdassa, sille vakuutus- tai jälleenvakuutusyritykselle toimiluvan antanut valvontaviranomainen, jonka taseen loppusumma on suurin.”

| 17) | Lisätään 249 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:
  ”Ryhmävalvoja toimittaa asianomaisille valvontaviranomaisille ja vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle ryhmää koskevat tiedot 19 artiklan, 51 artiklan 1 kohdan ja 254 artiklan 2 kohdan mukaisesti erityisesti ryhmän oikeudellisesta rakenteesta, hallintojärjestelmästä ja organisaatiorakenteesta.” |
| --- | --- |

17)

Lisätään 249 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Ryhmävalvoja toimittaa asianomaisille valvontaviranomaisille ja vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle ryhmää koskevat tiedot 19 artiklan, 51 artiklan 1 kohdan ja 254 artiklan 2 kohdan mukaisesti erityisesti ryhmän oikeudellisesta rakenteesta, hallintojärjestelmästä ja organisaatiorakenteesta.”

| 18) | Korvataan 256 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jäsenvaltioiden on vaadittava, että osakasyrityksenä olevat vakuutus- ja jälleenvakuutusyritykset, vakuutushallintayhtiöt ja rahoitusalan sekaholdingyhtiöt julkistavat vuosittain vakavaraisuutta ja taloudellista tilaa koskevan kertomuksen ryhmän tasolla. Sovelletaan 51, 53, 54 ja 55 artiklaa soveltuvin osin.
  2.   Osakasyrityksenä oleva vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys taikka vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö voi ryhmävalvojan suostumuksella päättää antaa vain yhden sen vakavaraisuutta ja taloudellista tilaa koskevan kertomuksen, joka sisältää:






  a) | ryhmätason tiedot, jotka on julkistettava 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

18)

Korvataan 256 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on vaadittava, että osakasyrityksenä olevat vakuutus- ja jälleenvakuutusyritykset, vakuutushallintayhtiöt ja rahoitusalan sekaholdingyhtiöt julkistavat vuosittain vakavaraisuutta ja taloudellista tilaa koskevan kertomuksen ryhmän tasolla. Sovelletaan 51, 53, 54 ja 55 artiklaa soveltuvin osin.

2.   Osakasyrityksenä oleva vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys taikka vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö voi ryhmävalvojan suostumuksella päättää antaa vain yhden sen vakavaraisuutta ja taloudellista tilaa koskevan kertomuksen, joka sisältää:

a)

ryhmätason tiedot, jotka on julkistettava 1 kohdan mukaisesti;

| b) | ryhmän kutakin tytäryritystä koskevat erikseen yksilöitävissä olevat tiedot, jotka on julkistettava 51, 53, 54 ja 55 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

ryhmän kutakin tytäryritystä koskevat erikseen yksilöitävissä olevat tiedot, jotka on julkistettava 51, 53, 54 ja 55 artiklan mukaisesti.

Ryhmävalvojan on ennen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun suostumuksen antamista kuultava valvontaviranomaisten kollegion jäseniä ja otettava asianmukaisesti huomioon sen näkemykset ja varaumat.”

| 19) | Korvataan 257 artikla seuraavasti:
  ”257 artikla
  Vakuutushallintayhtiön ja rahoitusalan sekaholdingyhtiön hallinto-, johto- tai valvontaelin
  Jäsenvaltioiden on vaadittava, että kaikki henkilöt, jotka tosiasiallisesti johtavat vakuutushallintayhtiötä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiötä, täyttävät tehtäviensä edellyttämää sopivuutta ja luotettavuutta koskevat vaatimukset.
  Sovelletaan 42 artiklaa soveltuvin osin.” |
| --- | --- |

19)

Korvataan 257 artikla seuraavasti:

”257 artikla

Vakuutushallintayhtiön ja rahoitusalan sekaholdingyhtiön hallinto-, johto- tai valvontaelin

Jäsenvaltioiden on vaadittava, että kaikki henkilöt, jotka tosiasiallisesti johtavat vakuutushallintayhtiötä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiötä, täyttävät tehtäviensä edellyttämää sopivuutta ja luotettavuutta koskevat vaatimukset.

Sovelletaan 42 artiklaa soveltuvin osin.”

| 20) | Korvataan 258 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jos ryhmän vakuutus- tai jälleenvakuutusyritykset eivät noudata 218–246 artiklassa säädettyjä vaatimuksia tai jos vaatimukset täyttyvät, mutta vakavaraisuus voi silti olla vaarassa, tai jos ryhmänsisäiset liiketoimet tai riskikeskittymät ovat uhka vakuutus- tai jälleenvakuutusyritysten taloudelliselle asemalle, tilanteen korjaamiseksi mahdollisimman nopeasti:






  a) | ryhmävalvojan on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä vakuutushallintayhtiöiden ja rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden osalta; |
| --- | --- | --- |

20)

Korvataan 258 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   Jos ryhmän vakuutus- tai jälleenvakuutusyritykset eivät noudata 218–246 artiklassa säädettyjä vaatimuksia tai jos vaatimukset täyttyvät, mutta vakavaraisuus voi silti olla vaarassa, tai jos ryhmänsisäiset liiketoimet tai riskikeskittymät ovat uhka vakuutus- tai jälleenvakuutusyritysten taloudelliselle asemalle, tilanteen korjaamiseksi mahdollisimman nopeasti:

a)

ryhmävalvojan on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä vakuutushallintayhtiöiden ja rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden osalta;

| b) | valvontaviranomaisten on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten osalta. |
| --- | --- |

b)

valvontaviranomaisten on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten osalta.

Jos ryhmävalvoja ei ole ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa yksi sen jäsenvaltion valvontaviranomaisista, jossa vakuutushallintayhtiöllä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä on kotipaikka, ryhmävalvojan on ilmoitettava havainnoistaan kyseisille valvontaviranomaisille, jotta nämä voivat toteuttaa tarvittavat toimenpiteet.

Jos ryhmävalvoja ei ole ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa yksi sen jäsenvaltion valvontaviranomaisista, jossa vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksellä on kotipaikka, ryhmävalvojan on ilmoitettava havainnoistaan kyseisille valvontaviranomaisille, jotta nämä voivat toteuttaa tarvittavat toimenpiteet.

Jäsenvaltioiden on määritettävä toimenpiteet, joita niiden valvontaviranomaiset voivat toteuttaa vakuutushallintayhtiöiden ja rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista.

Asianomaisten valvontaviranomaisten, ryhmävalvoja mukaan luettuna, on tarvittaessa sovitettava yhteen toimenpiteensä.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän osaston soveltamiseksi annettuja lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä rikkoville vakuutushallintayhtiöille ja rahoitusalan sekaholdingyhtiöille tai niitä tosiasiallisesti johtavalle henkilölle määrätään seuraamuksia tai toimenpiteitä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden rikosoikeudellisten säännösten soveltamista. Valvontaviranomaisten on toimittava tiiviissä yhteistyössä sen varmistamiseksi, että tällaiset seuraamukset tai toimenpiteet ovat tehokkaita erityisesti silloin, kun vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön kotipaikka ei sijaitse samassa jäsenvaltiossa kuin sen keskushallinto tai pääasiallinen toimipaikka.”

| 21) | Korvataan 262 artikla seuraavasti:
  ”262 artikla
  Kolmansiin maihin rekisteröidyt emoyritykset: vastaavuuden puuttuminen
  1.   Jos 260 artiklan mukaisesti suoritettu tarkastus osoittaa, että vastaavaa valvontaa ei ole, jäsenvaltioiden on sovellettava vakuutus- ja jälleenvakuutusyrityksiin soveltuvin osin joko 218–258 artiklaa, lukuun ottamatta 236–243 artiklaa, tai yhtä tämän artiklan 2 kohdassa säädetyistä menetelmistä.
  Edellä 218–258 artiklassa säädettyjä yleisiä periaatteita ja menetelmiä on sovellettava vakuutushallintayhtiön, rahoitusalan sekaholdingyhtiön tai kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen tasolla.
  Emoyritystä on ainoastaan ryhmän vakavaraisuuslaskelmaa varten käsiteltävä vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksenä, johon sovelletaan I osaston VI luvun 3 jakson 1, 2 ja 3 alajaksossa vahvistettuja edellytyksiä vakavaraisuuspääomavaatimukseen hyväksyttävissä olevien omien varojen osalta sekä jompaakumpaa seuraavista:






  a) | 226 artiklan periaatteiden mukaisesti määritettyä vakavaraisuuspääomavaatimusta, kun on kyse vakuutushallintayhtiöstä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöstä; |
| --- | --- | --- |

21)

Korvataan 262 artikla seuraavasti:

”262 artikla

Kolmansiin maihin rekisteröidyt emoyritykset: vastaavuuden puuttuminen

1.   Jos 260 artiklan mukaisesti suoritettu tarkastus osoittaa, että vastaavaa valvontaa ei ole, jäsenvaltioiden on sovellettava vakuutus- ja jälleenvakuutusyrityksiin soveltuvin osin joko 218–258 artiklaa, lukuun ottamatta 236–243 artiklaa, tai yhtä tämän artiklan 2 kohdassa säädetyistä menetelmistä.

Edellä 218–258 artiklassa säädettyjä yleisiä periaatteita ja menetelmiä on sovellettava vakuutushallintayhtiön, rahoitusalan sekaholdingyhtiön tai kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen tasolla.

Emoyritystä on ainoastaan ryhmän vakavaraisuuslaskelmaa varten käsiteltävä vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksenä, johon sovelletaan I osaston VI luvun 3 jakson 1, 2 ja 3 alajaksossa vahvistettuja edellytyksiä vakavaraisuuspääomavaatimukseen hyväksyttävissä olevien omien varojen osalta sekä jompaakumpaa seuraavista:

a)

226 artiklan periaatteiden mukaisesti määritettyä vakavaraisuuspääomavaatimusta, kun on kyse vakuutushallintayhtiöstä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöstä;

| b) | 227 artiklan periaatteiden mukaisesti määritettyä vakavaraisuuspääomavaatimusta, kun on kyse kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksestä. |
| --- | --- |

b)

227 artiklan periaatteiden mukaisesti määritettyä vakavaraisuuspääomavaatimusta, kun on kyse kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksestä.

2.   Jäsenvaltioiden on sallittava, että niiden valvontaviranomaiset soveltavat muita menetelmiä varmistaakseen, että ryhmän vakuutus- ja jälleenvakuutusyrityksiä valvotaan asianmukaisesti. Ryhmävalvojan on päätettävä näistä menetelmistä muita asianomaisia valvontaviranomaisia kuultuaan.

Valvontaviranomaiset voivat erityisesti vaatia sellaisen vakuutushallintayhtiön tai sellaisen rahoitusalan sekaholdingyhtiön perustamista, jonka kotipaikka on unionissa, ja soveltaa tätä osastoa kyseisen vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön johtaman ryhmän vakuutus- ja jälleenvakuutusyrityksiin.

Valituilla menetelmillä on voitava saavuttaa tässä osastossa vahvistetut ryhmävalvonnan tavoitteet, ja ne on ilmoitettava muille asianomaisille valvontaviranomaisille ja komissiolle.”

| 22) | Korvataan 263 artiklan ensimmäinen ja toinen kohta seuraavasti:
  ”Jos 260 artiklassa tarkoitettu emoyritys on itse sellaisen vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritys, jonka kotipaikka on kolmannessa maassa, tai kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen tytäryritys, jäsenvaltioiden on tehtävä 260 artiklassa säädetty valvonnan vastaavuuden tarkastus ainoastaan perimmäisen emoyrityksen tasolla, joka on kolmannen maan vakuutushallintayhtiö, kolmannen maan rahoitusalan sekaholdingyhtiö tai kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys.
  Valvontaviranomaiset voivat kuitenkin 260 artiklassa tarkoitetun vastaavan valvonnan puuttuessa tehdä uuden tarkastuksen alemmalla tasolla, jolla vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksellä on emoyritys, joka voi olla kolmannen maan vakuutushallintayhtiö, kolmannen maan rahoitusalan sekaholdingyhtiö tai kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys.” |
| --- | --- |

22)

Korvataan 263 artiklan ensimmäinen ja toinen kohta seuraavasti:

”Jos 260 artiklassa tarkoitettu emoyritys on itse sellaisen vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritys, jonka kotipaikka on kolmannessa maassa, tai kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen tytäryritys, jäsenvaltioiden on tehtävä 260 artiklassa säädetty valvonnan vastaavuuden tarkastus ainoastaan perimmäisen emoyrityksen tasolla, joka on kolmannen maan vakuutushallintayhtiö, kolmannen maan rahoitusalan sekaholdingyhtiö tai kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys.

Valvontaviranomaiset voivat kuitenkin 260 artiklassa tarkoitetun vastaavan valvonnan puuttuessa tehdä uuden tarkastuksen alemmalla tasolla, jolla vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksellä on emoyritys, joka voi olla kolmannen maan vakuutushallintayhtiö, kolmannen maan rahoitusalan sekaholdingyhtiö tai kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys.”

5 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio tarkastelee uudelleen perinpohjaisesti direktiiviä 2002/87/EY, direktiivin mukaisesti annetut delegoidut säädökset ja täytäntöönpanosäädökset mukaan luettuina. Kyseisen uudelleentarkastelun jälkeen komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2012 kertomuksen, jossa käsitellään erityisesti mainitun direktiivin soveltamisalaa ja sitä, pitäisikö soveltamisalaa laajentaa tarkastelemalla uudelleen 3 artiklaa, sekä mainitun direktiivin soveltamista sääntelemättömiin yrityksiin, erityisesti erillisyhtiöihin. Kertomuksessa on myös käsiteltävä niiden finanssiryhmittymien yksilöintiperusteita, jotka ovat sellaisten laajempien muuta kuin rahoitustoimintaa harjoittavien ryhmien omistuksessa, joiden pankkialalla, vakuutusalalla ja sijoituspalvelualalla harjoitettavan toiminnan kokonaismäärä on olennaisen merkityksellinen finanssipalvelujen sisämarkkinoiden kannalta.

Komissio harkitsee myös, olisiko valvontaviranomaisten annettava yhteiskomiteassa suuntaviivoja kyseisen olennaisen merkityksellisyyden arvioimiseksi.

Samassa yhteydessä kertomuksessa olisi myös tarkasteltava systeemisesti merkittäviä finanssiryhmittymiä, joiden koko, sisäiset sidonnaisuudet tai monimutkaisuus tekevät niistä erityisen haavoittuvia, ja jotka yksilöidään soveltaen analogisesti finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän ja Baselin pankkivalvontakomitean kehittyviä standardeja. Lisäksi kertomuksessa on tarkasteltava uudelleen mahdollisuutta ottaa käyttöön pakolliset stressitestit. Kertomukseen liitetään tarvittaessa aiheellisia lainsäädäntöehdotuksia.

6 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin 1, 2 ja 3 artiklan noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 10 päivänä kesäkuuta 2013. Niiden on välittömästi toimitettava komissiolle nämä säännökset kirjallisina sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

2.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin 4 artiklan noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 10 päivänä kesäkuuta 2013. Niiden on välittömästi ilmoitettava komissiolle nämä toimenpiteet kirjallisina sekä kyseisiä toimenpiteitä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

3.   Edellä olevasta 1 kohdasta poiketen jäsenvaltioiden on saatettava voimaan tämän direktiivin 2 artiklan 23 kohdan sekä tämän direktiivin 2 artiklan 1 kohdan ja 2 kohdan a alakohdan, siltä osin kuin näillä säännöksillä muutetaan direktiivin 2002/87/EY 1 artiklaa, 2 artiklan 4, 5 a ja 16 kohtaa ja 3 artiklan 2 kohtaa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien osalta, noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset, viimeistään 22 päivänä heinäkuuta 2013. Niiden on välittömästi ilmoitettava komissiolle nämä toimenpiteet kirjallisina sekä kyseisiä toimenpiteitä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

4.   Jäsenvaltioiden tämän artiklan mukaisesti hyväksymissä toimenpiteissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

5.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tämän direktiivin soveltamiseksi antamansa tärkeimmät kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

7 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

8 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Strasbourgissa 16 päivänä marraskuuta 2011.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

J. BUZEK

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

W. SZCZUKA

---

(1)  EUVL C 62, 26.2.2011, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 5. heinäkuuta 2011 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, annettu 8. marraskuuta 2011.

2

(3)  EUVL L 35, 11.2.2003, s. 1.

3

(4)  Ensimmäinen neuvoston direktiivi 73/239/ETY, annettu 24 päivänä heinäkuuta 1973, muun ensivakuutusliikkeen kuin henkivakuutusliikkeen aloittamista ja harjoittamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (EYVL L 228, 16.8.1973, s. 3).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 92/49/ETY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 1992, muuta ensivakuutusta kuin henkivakuutusta koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (kolmas vahinkovakuutusdirektiivi) (EYVL L 228, 11.8.1992, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/78/EY, annettu 27 päivänä lokakuuta 1998, vakuutus- tai jälleenvakuutusyritysryhmään kuuluvien vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten lisävalvonnasta (EYVL L 330, 5.12.1998, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/83/EY, annettu 5 päivänä marraskuuta 2002, henkivakuutuksesta (EYVL L 345, 19.12.2002, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/39/EY, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, rahoitusvälineiden markkinoista (EUVL L 145, 30.4.2004, s. 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/68/EY, annettu 16 päivänä marraskuuta 2005, jälleenvakuutuksesta (EUVL L 323, 9.12.2005, s. 1),

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/48/EY, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2006, luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (EUVL L 177, 30.6.2006, s. 1).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/49/EY, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2006, sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä harjoittamisesta (EUVL L 177, 30.6.2006, s. 201).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/65/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (EUVL L 302, 17.11.2009, s. 32).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) (EUVL L 335, 17.12.2009, s. 1).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/61/EU, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2011, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista (EUVL L 174, 1.7.2011, s. 1).

14

(15)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12.

15

(16)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 48.

16

(17)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.

17

(18)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12.

18

(19)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 48.

19

(20)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.”

20

(21)  Henkivakuutuksesta 5 päivänä marraskuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/83/EY (EYVL L 345, 19.12.2002, s. 1).

21

(22)  Rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2001 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/39/EY (EUVL L 145, 30.4.2004, s. 1).

22

(23)  Jälleenvakuutuksesta 16 päivänä marraskuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/68/EY (EUVL L 323, 9.12.2005, s. 1).

23

(24)  Luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/48/EY (EUVL L 177, 30.6.2006, s. 1).

24

(25)  Siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/65/EY (EUVL L 302, 17.11.2009, s. 32).

25

(26)  Vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) 25 päivänä marraskuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY (EUVL L 335, 17.12.2009, s. 1).

26

(27)  Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista 8 päivänä kesäkuuta 2011 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/61/EU (EUVL L 174, 1.7.2011, s. 1).

27

(28)  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 201.

28

(29)  EUVL L 193, 18.7.1983, s. 1.

29

(30)  EYVL L 222, 14.8.1978, s. 11.”

30

(31)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12.

31

(32)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 48.

32

(33)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.”

33

(34)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.”

34

(35)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 48.

35

(36)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.”

36

(37)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12.

37

(38)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 48.

38

(39)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.”

39

---

LIITE I

Muutetaan direktiivin 98/78/EY liitteet I ja II seuraavasti:

| A. | Muutetaan liite I seuraavasti:






  1) | 2.1 jaksossa:






  a) | korvataan neljännen kohdan toinen luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys on sellaisen vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön kytkösyritys, jonka kotipaikka on samassa jäsenvaltiossa kuin vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen, ja kun kyseinen vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö ja kytkösyrityksenä oleva vakuutusyritys tai jälleenvakuutusyritys otetaan huomioon laskelmassa.” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

A.

Muutetaan liite I seuraavasti:

1)

2.1 jaksossa:

a)

korvataan neljännen kohdan toinen luetelmakohta seuraavasti:

”—

vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys on sellaisen vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön kytkösyritys, jonka kotipaikka on samassa jäsenvaltiossa kuin vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen, ja kun kyseinen vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö ja kytkösyrityksenä oleva vakuutusyritys tai jälleenvakuutusyritys otetaan huomioon laskelmassa.”

| b) | Korvataan viides alakohta seuraavasti:
  ”Jäsenvaltiot voivat myös luopua vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen mukautetun vakavaraisuuden laskemisesta, kun on kyse sellaisen toisen vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen taikka vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön kytkösyrityksenä olevasta vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksestä, jonka kotipaikka on toisessa jäsenvaltiossa, ja kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat sopineet lisävalvonnan antamisesta kyseisen toisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tehtäväksi.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan viides alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltiot voivat myös luopua vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen mukautetun vakavaraisuuden laskemisesta, kun on kyse sellaisen toisen vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen taikka vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön kytkösyrityksenä olevasta vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksestä, jonka kotipaikka on toisessa jäsenvaltiossa, ja kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat sopineet lisävalvonnan antamisesta kyseisen toisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tehtäväksi.”

| 2) | Korvataan 2.2 jakso seuraavasti:
  ”2.2   Välissä olevat vakuutushallintayhtiöt ja välissä olevat rahoitusalan sekaholdingyhtiöt
  Laskettaessa sellaisen vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen mukautettua vakavaraisuutta, jolla on omistusyhteys kytkösyrityksenä olevassa vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksessä taikka kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksessä vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön kautta, välissä olevan vakuutushallintayhtiön tai välissä olevan rahoitusalan sekaholdingyhtiön tilanne otetaan huomioon. Tässä liitteessä esitettyjen yleisten periaatteiden ja menetelmien mukaisesti tehtävää laskelmaa varten kyseistä vakuutushallintayhtiötä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiötä kohdellaan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksenä, jonka vakavaraisuusvaatimus on nolla ja jota koskevat direktiivin 73/239/ETY 16 artiklan, direktiivin 2002/83/EY 27 artiklan tai direktiivin 2005/68/EY 36 artiklan säännökset solvenssimarginaaliin hyväksyttävien erien osalta.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 2.2 jakso seuraavasti:

”2.2   Välissä olevat vakuutushallintayhtiöt ja välissä olevat rahoitusalan sekaholdingyhtiöt

Laskettaessa sellaisen vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen mukautettua vakavaraisuutta, jolla on omistusyhteys kytkösyrityksenä olevassa vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksessä taikka kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksessä vakuutushallintayhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön kautta, välissä olevan vakuutushallintayhtiön tai välissä olevan rahoitusalan sekaholdingyhtiön tilanne otetaan huomioon. Tässä liitteessä esitettyjen yleisten periaatteiden ja menetelmien mukaisesti tehtävää laskelmaa varten kyseistä vakuutushallintayhtiötä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiötä kohdellaan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksenä, jonka vakavaraisuusvaatimus on nolla ja jota koskevat direktiivin 73/239/ETY 16 artiklan, direktiivin 2002/83/EY 27 artiklan tai direktiivin 2005/68/EY 36 artiklan säännökset solvenssimarginaaliin hyväksyttävien erien osalta.”

| B. | Muutetaan liite II seuraavasti:






  1) | Korvataan otsikko seuraavasti: |
| --- | --- | --- |

B.

Muutetaan liite II seuraavasti:

1)

Korvataan otsikko seuraavasti:

| 2) | Korvataan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:






  ”1. | Toimivaltaisten viranomaisten on huolehdittava siitä, että tässä liitteessä kuvattua menetelmää sovelletaan yhdenmukaisesti 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin kahteen tai useampaan vakuutus- tai jälleenvakuutusyritykseen, jotka ovat vakuutushallintayhtiöiden, rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden, kolmannen maan vakuutusyrityksen tai kolmannen maan jälleenvakuutusyrityksen tytäryrityksiä ja jotka ovat sijoittautuneet eri jäsenvaltioihin.” |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”1.

Toimivaltaisten viranomaisten on huolehdittava siitä, että tässä liitteessä kuvattua menetelmää sovelletaan yhdenmukaisesti 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin kahteen tai useampaan vakuutus- tai jälleenvakuutusyritykseen, jotka ovat vakuutushallintayhtiöiden, rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden, kolmannen maan vakuutusyrityksen tai kolmannen maan jälleenvakuutusyrityksen tytäryrityksiä ja jotka ovat sijoittautuneet eri jäsenvaltioihin.”

| 3) | 2 kohdan toinen ja kolmas luetelmakohta ja kolmannen luetelmakohdan jälkeinen alakohta korvataan seuraavasti:






  ”— | jos kyseisen vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen ja yhden tai useamman muun samassa jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen emoyritys on sama vakuutushallintayhtiö, rahoitusalan sekaholdingyhtiö, kolmannen maan vakuutusyritys tai kolmannen maan jälleenvakuutusyritys ja jos vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys otetaan huomioon tässä liitteessä tarkoitetussa laskelmassa, joka on tehty yhdelle näistä muista yrityksistä, |
| --- | --- | --- |

3)

2 kohdan toinen ja kolmas luetelmakohta ja kolmannen luetelmakohdan jälkeinen alakohta korvataan seuraavasti:

”—

jos kyseisen vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen ja yhden tai useamman muun samassa jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen emoyritys on sama vakuutushallintayhtiö, rahoitusalan sekaholdingyhtiö, kolmannen maan vakuutusyritys tai kolmannen maan jälleenvakuutusyritys ja jos vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys otetaan huomioon tässä liitteessä tarkoitetussa laskelmassa, joka on tehty yhdelle näistä muista yrityksistä,

| — | jos kyseisen vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen ja yhden tai useamman muun toisissa jäsenvaltioissa toimiluvan saaneen vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen emoyritys on sama vakuutushallintayhtiö, rahoitusalan sekaholdingyhtiö, kolmannen maan vakuutusyritys tai kolmannen maan jälleenvakuutusyritys ja jos 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti on tehty sopimus siitä, että toisen jäsenvaltion valvontaviranomainen suorittaa tämän liitteen kattaman lisävalvonnan. |
| --- | --- |

—

jos kyseisen vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen ja yhden tai useamman muun toisissa jäsenvaltioissa toimiluvan saaneen vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen emoyritys on sama vakuutushallintayhtiö, rahoitusalan sekaholdingyhtiö, kolmannen maan vakuutusyritys tai kolmannen maan jälleenvakuutusyritys ja jos 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti on tehty sopimus siitä, että toisen jäsenvaltion valvontaviranomainen suorittaa tämän liitteen kattaman lisävalvonnan.

Kun vakuutushallintayhtiöillä, rahoitusalan sekaholdingyhtiöillä tai kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksillä on peräkkäisiä omistusyhteyksiä vakuutushallintayhtiössä, rahoitusalan sekaholdingyhtiössä tai kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksessä, jäsenvaltiot voivat soveltaa tässä liitteessä tarkoitettuja laskelmia vain vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen perimmäisen emoyrityksen tasolla, joka on vakuutushallintayhtiö, rahoitusalan sekaholdingyhtiö, kolmannen maan vakuutusyritys tai kolmannen maan jälleenvakuutusyritys.”

| 4) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:






  ”3. | Toimivaltaisten viranomaisten on huolehdittava siitä, että liitteessä I kuvattujen laskelmien mukaiset laskelmat suoritetaan vakuutushallintayhtiön, rahoitusalan sekaholdingyhtiön, kolmannen maan vakuutusyrityksen tai kolmannen maan jälleenvakuutusyrityksen tasolla.
  Liitteessä I kuvattuja yleisiä periaatteita ja menetelmiä sovelletaan yhteneväisesti vakuutushallintayhtiön, rahoitusalan sekaholdingyhtiön, kolmannen maan vakuutusyrityksen tai kolmannen maan jälleenvakuutusyrityksen tasolla.
  Emoyritystä kohdellaan pelkästään tämän laskelman tekemiseksi vakuutusyrityksenä tai jälleenvakuutusyrityksenä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  — | vakavaraisuusvaatimus on nolla, kun kyseessä on vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö, |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.

Toimivaltaisten viranomaisten on huolehdittava siitä, että liitteessä I kuvattujen laskelmien mukaiset laskelmat suoritetaan vakuutushallintayhtiön, rahoitusalan sekaholdingyhtiön, kolmannen maan vakuutusyrityksen tai kolmannen maan jälleenvakuutusyrityksen tasolla.

Liitteessä I kuvattuja yleisiä periaatteita ja menetelmiä sovelletaan yhteneväisesti vakuutushallintayhtiön, rahoitusalan sekaholdingyhtiön, kolmannen maan vakuutusyrityksen tai kolmannen maan jälleenvakuutusyrityksen tasolla.

Emoyritystä kohdellaan pelkästään tämän laskelman tekemiseksi vakuutusyrityksenä tai jälleenvakuutusyrityksenä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

—

vakavaraisuusvaatimus on nolla, kun kyseessä on vakuutushallintayhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö,

| — | vakavaraisuusvaatimus määritellään liitteessä I olevan 2.3 jakson periaatteiden mukaisesti, kun kyseessä on kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys, |
| --- | --- |

—

vakavaraisuusvaatimus määritellään liitteessä I olevan 2.3 jakson periaatteiden mukaisesti, kun kyseessä on kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys,

| — | solvenssimarginaaliin hyväksyttävissä olevien erien osalta sovelletaan direktiivin 73/239/ETY 16 artiklan 1 kohdan tai direktiivin 79/267/ETY 18 artiklan mukaisia edellytyksiä.” |
| --- | --- |

—

solvenssimarginaaliin hyväksyttävissä olevien erien osalta sovelletaan direktiivin 73/239/ETY 16 artiklan 1 kohdan tai direktiivin 79/267/ETY 18 artiklan mukaisia edellytyksiä.”

---

LIITE II

Korvataan direktiivin 2002/87/EY liitteessä I olevassa jaksossa ”II Tekniset laskentamenetelmät” menetelmät 3 ja 4 seuraavasti:

”Menetelmä 3: Yhdistelmämenetelmä

Toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia menetelmien 1 ja 2 yhdistelmän.”

---

LIITE III

Korvataan direktiivin 2006/48/EY liitteessä X olevan 3 osan 3 jakson 30 kohta seuraavasti:

| ”30. | Kun EU:n alueella emoyrityksenä toimiva luottolaitos ja sen tytäryritykset tai EU:n alueella emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritykset aikovat soveltaa kehittynyttä menetelmää, tätä koskevassa hakemuksessa on oltava kuvaus menetelmistä, joiden perusteella operatiivinen riskipääoma jaetaan konsernin eri yhtiöiden kesken.” |
| --- | --- |

”30.

Kun EU:n alueella emoyrityksenä toimiva luottolaitos ja sen tytäryritykset tai EU:n alueella emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritykset aikovat soveltaa kehittynyttä menetelmää, tätä koskevassa hakemuksessa on oltava kuvaus menetelmistä, joiden perusteella operatiivinen riskipääoma jaetaan konsernin eri yhtiöiden kesken.”

---