# Jurnalul Oficial L 268/2011

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2011.268.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 268 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5413 octombrie 2011 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2011.268.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 268

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5413 octombrie 2011

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011 al Consiliului din 10 octombrie 2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora originare din Republica Populară Chineză, astfel cum a fost extinsă la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora expediate din Thailanda, indiferent dacă acestea sunt declarate ca originare din Thailanda sau nu, în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 | 1 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1009/2011 al Comisiei din 12 octombrie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 12 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1010/2011 al Comisiei din 12 octombrie 2011 de stabilire a unui procentaj de acceptare pentru eliberarea de licențe de export, de respingere a cererilor de licențe de export și de suspendare a depunerii de cereri de licențe de export pentru zahăr și izoglucoză peste cotă | 14 |
| | | DECIZII |
| | | 2011/672/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 10 octombrie 2011 de numire a unui membru român în cadrul Comitetului Economic și Social European | 15 |
| | | 2011/673/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 10 octombrie 2011 de numire a unui membru german în cadrul Comitetului Economic și Social European | 16 |
| | | 2011/674/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 12 octombrie 2011 de modificare a Deciziei 2004/558/CE în ceea ce privește statutul de regiune indemnă de rinotraheită infecțioasă bovină pentru anumite regiuni administrative din Germania
  [notificată cu numărul C(2011) 7165]

   (
  1
  ) | 17 |
| | | 2011/675/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 12 octombrie 2011 de modificare a Deciziei 2003/467/CE în ceea ce privește declararea Letoniei ca stat membru oficial indemn de tuberculoză și declararea anumitor regiuni administrative din Portugalia ca regiuni oficial indemne de leucoză enzootică bovină
  [notificată cu numărul C(2011) 7186]

   (
  1
  ) | 19 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011 al Consiliului din 10 octombrie 2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora originare din Republica Populară Chineză, astfel cum a fost extinsă la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora expediate din Thailanda, indiferent dacă acestea sunt declarate ca originare din Thailanda sau nu, în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

1

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1009/2011 al Comisiei din 12 octombrie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

12

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1010/2011 al Comisiei din 12 octombrie 2011 de stabilire a unui procentaj de acceptare pentru eliberarea de licențe de export, de respingere a cererilor de licențe de export și de suspendare a depunerii de cereri de licențe de export pentru zahăr și izoglucoză peste cotă

14

DECIZII

2011/672/UE

*

Decizia Consiliului din 10 octombrie 2011 de numire a unui membru român în cadrul Comitetului Economic și Social European

15

2011/673/UE

*

Decizia Consiliului din 10 octombrie 2011 de numire a unui membru german în cadrul Comitetului Economic și Social European

16

2011/674/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 12 octombrie 2011 de modificare a Deciziei 2004/558/CE în ceea ce privește statutul de regiune indemnă de rinotraheită infecțioasă bovină pentru anumite regiuni administrative din Germania
  [notificată cu numărul C(2011) 7165]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 7165]

1

17

2011/675/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 12 octombrie 2011 de modificare a Deciziei 2003/467/CE în ceea ce privește declararea Letoniei ca stat membru oficial indemn de tuberculoză și declararea anumitor regiuni administrative din Portugalia ca regiuni oficial indemne de leucoză enzootică bovină
  [notificată cu numărul C(2011) 7186]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 7186]

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 13.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 268/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 268/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1008/2011 AL CONSILIULUI

din 10 octombrie 2011

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora originare din Republica Populară Chineză, astfel cum a fost extinsă la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora expediate din Thailanda, indiferent dacă acestea sunt declarate ca originare din Thailanda sau nu, în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),

având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Măsurile în vigoare

| (1) | În urma unei anchete antidumping („ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1174/2005 (2), o taxă antidumping definitivă („măsuri antidumping definitive”) la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora încadrate în prezent la codurile NC ex 8427 90 00 și ex 8431 20 00 originare din Republica Populară Chineză. Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem cuprinsă între 7,6 % și 46,7 %. |
| --- | --- |

(1)

În urma unei anchete antidumping („ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1174/2005 (2), o taxă antidumping definitivă („măsuri antidumping definitive”) la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora încadrate în prezent la codurile NC ex 8427 90 00 și ex 8431 20 00 originare din Republica Populară Chineză. Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem cuprinsă între 7,6 % și 46,7 %.

| (2) | În urma unei reexaminări intermediare ex officio a definiției produsului, Consiliul a clarificat, prin Regulamentul (CE) nr. 684/2008 (3), definiția produsului din ancheta inițială. |
| --- | --- |

(2)

În urma unei reexaminări intermediare ex officio a definiției produsului, Consiliul a clarificat, prin Regulamentul (CE) nr. 684/2008 (3), definiția produsului din ancheta inițială.

| (3) | În urma unei anchete ex officio privind eludarea măsurilor antidumping, Consiliul a extins, prin Regulamentul (CE) nr. 499/2009 (4), taxa antidumping definitivă aplicabilă pentru „toate celelalte societăți” impusă prin Regulamentul (CE) nr. 1174/2005 la transpaletele manuale și componentele de bază ale acestora expediate din Thailanda, indiferent dacă acestea sunt declarate ca originare din Thailanda sau nu. |
| --- | --- |

(3)

În urma unei anchete ex officio privind eludarea măsurilor antidumping, Consiliul a extins, prin Regulamentul (CE) nr. 499/2009 (4), taxa antidumping definitivă aplicabilă pentru „toate celelalte societăți” impusă prin Regulamentul (CE) nr. 1174/2005 la transpaletele manuale și componentele de bază ale acestora expediate din Thailanda, indiferent dacă acestea sunt declarate ca originare din Thailanda sau nu.

2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (4) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (5) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 21 aprilie 2010, o cerere de inițiere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost prezentată de doi producători din Uniune: BT Products AB și Lifter S.r.l. („solicitanții”), reprezentând o mare parte, în acest caz aproape totalul producției de transpalete manuale și componente de bază ale acestora din Uniune. |
| --- | --- |

(4)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (5) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 21 aprilie 2010, o cerere de inițiere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost prezentată de doi producători din Uniune: BT Products AB și Lifter S.r.l. („solicitanții”), reprezentând o mare parte, în acest caz aproape totalul producției de transpalete manuale și componente de bază ale acestora din Uniune.

| (5) | Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce probabil la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(5)

Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce probabil la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.

3.   Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor

| (6) | Stabilind, în urma consultării Comitetului consultativ, existența unor elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 20 iulie 2010, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (6) („aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(6)

Stabilind, în urma consultării Comitetului consultativ, existența unor elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 20 iulie 2010, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (6) („aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

4.   Ancheta

4.1.   Perioada de anchetă

| (7) | Ancheta privind caracterul continuu sau repetitiv al dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2009 și 30 iunie 2010 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(7)

Ancheta privind caracterul continuu sau repetitiv al dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2009 și 30 iunie 2010 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada luată în considerare”).

4.2.   Părțile vizate de anchetă

| (8) | Comisia a informat în mod oficial solicitanții, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii cunoscuți a fi interesați și reprezentanții țării exportatoare cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a informat în mod oficial solicitanții, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii cunoscuți a fi interesați și reprezentanții țării exportatoare cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.

| (9) | Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea. |
| --- | --- |

(9)

Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.

| (10) | Având în vedere numărul aparent ridicat de importatori neafiliați, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesar să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este cu adevărat necesar să se procedeze prin eșantionare și, după caz, să se determine alcătuirea eșantionului, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminărilor și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. Cu toate acestea, niciun importator neafiliat nu a cooperat la anchetă. Prin urmare, nu a fost necesară eșantionarea. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere numărul aparent ridicat de importatori neafiliați, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesar să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este cu adevărat necesar să se procedeze prin eșantionare și, după caz, să se determine alcătuirea eșantionului, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminărilor și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. Cu toate acestea, niciun importator neafiliat nu a cooperat la anchetă. Prin urmare, nu a fost necesară eșantionarea.

| (11) | Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de deschidere. S-au primit răspunsuri din partea a două grupuri de producători din Uniune, și anume solicitanții. Niciunul dintre producătorii-exportatori cunoscuți din Republica Populară Chineză („RPC”) nu a cooperat în cadrul reexaminării. Niciunul dintre importatori nu și-a manifestat disponibilitatea în cadrul eșantionării și niciun alt importator sau utilizator nu a furnizat Comisiei informații și nici nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de deschidere. S-au primit răspunsuri din partea a două grupuri de producători din Uniune, și anume solicitanții. Niciunul dintre producătorii-exportatori cunoscuți din Republica Populară Chineză („RPC”) nu a cooperat în cadrul reexaminării. Niciunul dintre importatori nu și-a manifestat disponibilitatea în cadrul eșantionării și niciun alt importator sau utilizator nu a furnizat Comisiei informații și nici nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei.

| (12) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și, pe de altă parte, interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor părți interesate:

  Producători din Uniune







  — | Lifter SRL, Casole d’Elsa, Italia; |
| --- | --- | --- |

(12)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și, pe de altă parte, interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor părți interesate:

Producători din Uniune

—

Lifter SRL, Casole d’Elsa, Italia;

| — | BT Products AB, Mjölby, Suedia. |
| --- | --- |

—

BT Products AB, Mjölby, Suedia.

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

| (13) | Produsul în cauză pentru această reexaminare este același din ancheta inițială și a fost clarificat prin reexaminarea intermediară a definiției produsului, respectiv transpalete manuale și componente de bază ale acestora, și anume șasiuri și sisteme hidraulice, originare din RPC, încadrate în prezent la codurile NC ex 8427 90 00 și ex 8431 20 00. În sensul prezentului regulament, transpaletele manuale sunt cărucioare cu roți pe care sunt instalate brațe de furcă mobile pentru manipularea paletelor, proiectate pentru a fi împinse, trase și ghidate manual, pe suprafețe netede, plane și dure, de către un operator pedestru care acționează un braț articulat. Transpaletele manuale sunt proiectate exclusiv pentru ridicarea unei sarcini, prin acționarea brațului ca o pompă până la o înălțime suficientă pentru a permite transportarea acesteia și nu au nicio altă funcție sau utilizare, cum ar fi, de exemplu: (i) deplasarea și ridicarea sarcinilor pentru depunerea lor la o înălțime mai mare sau facilitarea stocării sarcinilor (transpalete); (ii) stivuirea paletelor una peste alta (stivuitoare); (iii) ridicarea sarcinilor la nivelul de lucru (platforme de ridicare); sau (iv) ridicarea și cântărirea sarcinilor (paletizoare cu sistem de cântărire). |
| --- | --- |

(13)

Produsul în cauză pentru această reexaminare este același din ancheta inițială și a fost clarificat prin reexaminarea intermediară a definiției produsului, respectiv transpalete manuale și componente de bază ale acestora, și anume șasiuri și sisteme hidraulice, originare din RPC, încadrate în prezent la codurile NC ex 8427 90 00 și ex 8431 20 00. În sensul prezentului regulament, transpaletele manuale sunt cărucioare cu roți pe care sunt instalate brațe de furcă mobile pentru manipularea paletelor, proiectate pentru a fi împinse, trase și ghidate manual, pe suprafețe netede, plane și dure, de către un operator pedestru care acționează un braț articulat. Transpaletele manuale sunt proiectate exclusiv pentru ridicarea unei sarcini, prin acționarea brațului ca o pompă până la o înălțime suficientă pentru a permite transportarea acesteia și nu au nicio altă funcție sau utilizare, cum ar fi, de exemplu: (i) deplasarea și ridicarea sarcinilor pentru depunerea lor la o înălțime mai mare sau facilitarea stocării sarcinilor (transpalete); (ii) stivuirea paletelor una peste alta (stivuitoare); (iii) ridicarea sarcinilor la nivelul de lucru (platforme de ridicare); sau (iv) ridicarea și cântărirea sarcinilor (paletizoare cu sistem de cântărire).

| (14) | Ancheta a confirmat faptul că, la fel ca în cazul anchetei inițiale, produsul în cauză și produsele fabricate și vândute pe piața internă din RPC, precum și cele fabricate și vândute în UE de producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale și aceleași utilizări și, prin urmare, sunt considerate ca fiind produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(14)

Ancheta a confirmat faptul că, la fel ca în cazul anchetei inițiale, produsul în cauză și produsele fabricate și vândute pe piața internă din RPC, precum și cele fabricate și vândute în UE de producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale și aceleași utilizări și, prin urmare, sunt considerate ca fiind produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

| (15) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă este probabil ca expirarea măsurilor existente să determine continuarea sau reapariția dumpingului. |
| --- | --- |

(15)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă este probabil ca expirarea măsurilor existente să determine continuarea sau reapariția dumpingului.

1.   Observații preliminare

| (16) | La deschiderea anchetei, au fost contactați nouăsprezece producători-exportatori chinezi cunoscuți. Numai o societate, Crown Equipment (Suzhou), s-a prezentat inițial și a acceptat să fie inclusă în eșantion, dar și-a retras ulterior colaborarea. Așadar, niciunul dintre producătorii-exportatori din RPC nu a cooperat la anchetă și constatările privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului au trebuit să se bazeze pe datele disponibile, în special pe informațiile furnizate de solicitanți, incluzând informații din cererea de reexaminare, date Eurostat și statistici oficiale ale RPC privind exporturile. |
| --- | --- |

(16)

La deschiderea anchetei, au fost contactați nouăsprezece producători-exportatori chinezi cunoscuți. Numai o societate, Crown Equipment (Suzhou), s-a prezentat inițial și a acceptat să fie inclusă în eșantion, dar și-a retras ulterior colaborarea. Așadar, niciunul dintre producătorii-exportatori din RPC nu a cooperat la anchetă și constatările privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului au trebuit să se bazeze pe datele disponibile, în special pe informațiile furnizate de solicitanți, incluzând informații din cererea de reexaminare, date Eurostat și statistici oficiale ale RPC privind exporturile.

2.   Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR

2.1.   Țara analogă

| (17) | În conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii normale construite obținute într-o țară terță cu economie de piață adecvată („țara analogă”) sau pe baza prețului practicat la exportul din țara analogă către alte țări, inclusiv către Uniune, sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru ca acesta să includă o marjă de profit rezonabilă. |
| --- | --- |

(17)

În conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii normale construite obținute într-o țară terță cu economie de piață adecvată („țara analogă”) sau pe baza prețului practicat la exportul din țara analogă către alte țări, inclusiv către Uniune, sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru ca acesta să includă o marjă de profit rezonabilă.

| (18) | În ancheta inițială, Canada a fost considerată țară analogă pentru a stabili valoarea normală. Având în vedere că producția în Canada a încetat, s-a preconizat utilizarea Braziliei ca țară analogă în avizul de deschidere al prezentei reexaminări. Totuși, niciun producător-exportator brazilian cunoscut nu a dorit să coopereze. Ca alternativă, s-a cerut cooperarea a 27 de producători indieni și doi producători taiwanezi, dar, în mod similar, nu s-a putut obține o colaborare. Părțile interesate nu au prezentat nicio altă sugestie privind o țară analogă. |
| --- | --- |

(18)

În ancheta inițială, Canada a fost considerată țară analogă pentru a stabili valoarea normală. Având în vedere că producția în Canada a încetat, s-a preconizat utilizarea Braziliei ca țară analogă în avizul de deschidere al prezentei reexaminări. Totuși, niciun producător-exportator brazilian cunoscut nu a dorit să coopereze. Ca alternativă, s-a cerut cooperarea a 27 de producători indieni și doi producători taiwanezi, dar, în mod similar, nu s-a putut obține o colaborare. Părțile interesate nu au prezentat nicio altă sugestie privind o țară analogă.

| (19) | Un exportator necooperant a susținut că nu s-a demonstrat de către Comisie că utilizarea datelor dintr-o țară analogă a fost imposibilă în cazul actual. S-au verificat sugestiile oferite de societatea respectivă. În unele cazuri, societățile propuse de exportatorul necooperant nu păreau a fi producătoare ale produsului în cauză. De asemenea, societatea a sugerat că Vietnam ar fi putut fi folosită în calitate de țară analogă. Cu toate acestea, Vietnam nu a putut fi luată în considerare pentru că nu este considerată o țară cu economie de piață. După cum s-a precizat la considerentele 17 și 18, Comisia a contactat un mare număr de societăți în trei țări potențial analoge: Brazilia, India și Taiwan. Cu toate aceste eforturi, nu s-a obținut nicio cooperare. În lipsa cooperării dintr-o țară analogă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie calculată pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat corespunzător, după caz, pentru a include o marjă rezonabilă a profitului. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(19)

Un exportator necooperant a susținut că nu s-a demonstrat de către Comisie că utilizarea datelor dintr-o țară analogă a fost imposibilă în cazul actual. S-au verificat sugestiile oferite de societatea respectivă. În unele cazuri, societățile propuse de exportatorul necooperant nu păreau a fi producătoare ale produsului în cauză. De asemenea, societatea a sugerat că Vietnam ar fi putut fi folosită în calitate de țară analogă. Cu toate acestea, Vietnam nu a putut fi luată în considerare pentru că nu este considerată o țară cu economie de piață. După cum s-a precizat la considerentele 17 și 18, Comisia a contactat un mare număr de societăți în trei țări potențial analoge: Brazilia, India și Taiwan. Cu toate aceste eforturi, nu s-a obținut nicio cooperare. În lipsa cooperării dintr-o țară analogă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie calculată pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat corespunzător, după caz, pentru a include o marjă rezonabilă a profitului. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.

2.2.   Valoarea normală

| (20) | Ținând cont de lipsa de cooperare din partea unei țări analoge pentru prezenta reexaminare, s-a utilizat ca bază pentru stabilirea valorii normale prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat corespunzător, după caz, pentru a include o marjă rezonabilă a profitului. Aceeași metodă s-a utilizat atât pentru societatea căreia i s-a atribuit TEP în ancheta inițială, precum și pentru societățile cărora nu li s-a acordat TEP în ancheta inițială. |
| --- | --- |

(20)

Ținând cont de lipsa de cooperare din partea unei țări analoge pentru prezenta reexaminare, s-a utilizat ca bază pentru stabilirea valorii normale prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat corespunzător, după caz, pentru a include o marjă rezonabilă a profitului. Aceeași metodă s-a utilizat atât pentru societatea căreia i s-a atribuit TEP în ancheta inițială, precum și pentru societățile cărora nu li s-a acordat TEP în ancheta inițială.

2.3.   Prețul de export

| (21) | Ținând cont că nu s-a obținut nicio colaborare din partea producătorilor-exportatori chinezi, prețul de export s-a stabilit pe baza faptelor disponibile. Au fost consultate diferite surse de informație pentru stabilirea prețului de export: date Eurostat, oferte ale producătorilor-exportatori chinezi prezentate de solicitanți și facturi de export colectate de autoritățile vamale ale statelor membre. |
| --- | --- |

(21)

Ținând cont că nu s-a obținut nicio colaborare din partea producătorilor-exportatori chinezi, prețul de export s-a stabilit pe baza faptelor disponibile. Au fost consultate diferite surse de informație pentru stabilirea prețului de export: date Eurostat, oferte ale producătorilor-exportatori chinezi prezentate de solicitanți și facturi de export colectate de autoritățile vamale ale statelor membre.

2.4.   Comparație

| (22) | Valoarea normală medie ponderată a fost comparată cu prețul mediu de export ponderat la nivelul franco fabrică în aceeași etapă de comercializare. În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază și în scopul asigurării unei comparații corecte, au fost luate în considerare diferențele constatate în privința factorilor care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor. S-au făcut ajustări pentru costul transportului terestru și maritim în țara exportatoare, precum și pentru asigurare. |
| --- | --- |

(22)

Valoarea normală medie ponderată a fost comparată cu prețul mediu de export ponderat la nivelul franco fabrică în aceeași etapă de comercializare. În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază și în scopul asigurării unei comparații corecte, au fost luate în considerare diferențele constatate în privința factorilor care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor. S-au făcut ajustări pentru costul transportului terestru și maritim în țara exportatoare, precum și pentru asigurare.

2.5.   Marja de dumping

| (23) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export. Această comparație a indicat existența unui dumping important în decursul PAR, între 97 % și 224 %. Diferența semnificativă între marjele de dumping apare din cauza datelor diferite utilizate pentru stabilirea prețului de export. |
| --- | --- |

(23)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export. Această comparație a indicat existența unui dumping important în decursul PAR, între 97 % și 224 %. Diferența semnificativă între marjele de dumping apare din cauza datelor diferite utilizate pentru stabilirea prețului de export.

3.   Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor

| (24) | Pe lângă analiza existenței dumpingului în cursul PAR, s-a examinat probabilitatea unei continuări a dumpingului, în cazul în care se abrogă măsurile. Dat fiind faptul că niciun producător-exportator din RPC nu a cooperat la prezenta anchetă, concluziile de mai jos se bazează pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume informațiile furnizate în cererea de reexaminare, precum și datele prezentate de solicitanți, date Eurostat și statisticile oficiale ale RPC privind exporturile. |
| --- | --- |

(24)

Pe lângă analiza existenței dumpingului în cursul PAR, s-a examinat probabilitatea unei continuări a dumpingului, în cazul în care se abrogă măsurile. Dat fiind faptul că niciun producător-exportator din RPC nu a cooperat la prezenta anchetă, concluziile de mai jos se bazează pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume informațiile furnizate în cererea de reexaminare, precum și datele prezentate de solicitanți, date Eurostat și statisticile oficiale ale RPC privind exporturile.

| (25) | În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: evoluția importurilor provenite din RPC, capacitățile neutilizate ale exportatorilor și atractivitatea pieței Uniunii, prețurile interne din China și prețurile la exportul către țări terțe. |
| --- | --- |

(25)

În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: evoluția importurilor provenite din RPC, capacitățile neutilizate ale exportatorilor și atractivitatea pieței Uniunii, prețurile interne din China și prețurile la exportul către țări terțe.

3.1.   Evoluția importurilor provenite din RPC

| (26) | Producătorii-exportatori chinezi au continuat să furnizeze volume semnificative de transpalete manuale pe piața Uniunii, ulterior impunerii măsurilor în anul 2005. Volumul importurilor din RPC în UE în decursul PAR, aproape 400 000 de unități, corespunzând cu 99 % din totalul importurilor UE, a depășit considerabil nivelurile observate înainte de impunerea măsurilor (de la 118 000 de unități în 2000 la 280 000 de unități în PA inițială). |
| --- | --- |

(26)

Producătorii-exportatori chinezi au continuat să furnizeze volume semnificative de transpalete manuale pe piața Uniunii, ulterior impunerii măsurilor în anul 2005. Volumul importurilor din RPC în UE în decursul PAR, aproape 400 000 de unități, corespunzând cu 99 % din totalul importurilor UE, a depășit considerabil nivelurile observate înainte de impunerea măsurilor (de la 118 000 de unități în 2000 la 280 000 de unități în PA inițială).

3.2.   Capacitățile neutilizate ale exportatorilor

| (27) | În absența altor surse de informații privind producția și capacitățile în RPC, analiza s-a efectuat, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, pe baza informațiilor prezentate de solicitanți. Informațiile privind piața incluse în cererea de reexaminare, care nu au fost contestate de părțile interesate, indică o capacitate enormă în RPC. Deja nivelurile de producție din 2008 și 2009, respectiv 1,5 milioane de unități și 800 000 de unități, erau duble față de dimensiunea întregii piețe a Uniunii. În plus, numai o fracțiune limitată a producției din China (14 % în 2008 și 23 % în 2009) s-a vândut pe piața internă chineză. |
| --- | --- |

(27)

În absența altor surse de informații privind producția și capacitățile în RPC, analiza s-a efectuat, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, pe baza informațiilor prezentate de solicitanți. Informațiile privind piața incluse în cererea de reexaminare, care nu au fost contestate de părțile interesate, indică o capacitate enormă în RPC. Deja nivelurile de producție din 2008 și 2009, respectiv 1,5 milioane de unități și 800 000 de unități, erau duble față de dimensiunea întregii piețe a Uniunii. În plus, numai o fracțiune limitată a producției din China (14 % în 2008 și 23 % în 2009) s-a vândut pe piața internă chineză.

| (28) | Nivelurile de producție conduc cu claritate la concluzia că, în absența măsurilor, s-ar putea dirija către piața Uniunii cantități suplimentare semnificative de transpalete manuale chinezești. |
| --- | --- |

(28)

Nivelurile de producție conduc cu claritate la concluzia că, în absența măsurilor, s-ar putea dirija către piața Uniunii cantități suplimentare semnificative de transpalete manuale chinezești.

3.3.   Atractivitatea pieței Uniunii, prețurile interne din China și prețurile de export către țări terțe

| (29) | Piața Uniunii rămâne atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi în ceea ce privește prețurile. Importurile din RPC au intrat în UE la aproximativ o treime din prețurile practicate de industria Uniunii față de clienții săi neafiliați. |
| --- | --- |

(29)

Piața Uniunii rămâne atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi în ceea ce privește prețurile. Importurile din RPC au intrat în UE la aproximativ o treime din prețurile practicate de industria Uniunii față de clienții săi neafiliați.

| (30) | Pe baza statisticilor chinezești privind exporturile, s-a constatat că, în decursul PAR, Uniunea a reprezentat destinația a 40 % din totalul exporturilor chinezești de transpalete manuale. SUA este cea de a doua piață de export ca mărime pentru transpaletele manuale chinezești, reprezentând 20 % din totalul exporturilor chinezești, în timp ce volumele rămase sunt fragmentate între diferite destinații. |
| --- | --- |

(30)

Pe baza statisticilor chinezești privind exporturile, s-a constatat că, în decursul PAR, Uniunea a reprezentat destinația a 40 % din totalul exporturilor chinezești de transpalete manuale. SUA este cea de a doua piață de export ca mărime pentru transpaletele manuale chinezești, reprezentând 20 % din totalul exporturilor chinezești, în timp ce volumele rămase sunt fragmentate între diferite destinații.

| (31) | Prețurile de export chinezești către UE sunt, în linii mari, conforme cu prețurile de export medii chinezești către toate țările terțe, cu excepția SUA. Cu toate acestea, se poate concluziona că cel puțin o parte dintre exporturile chinezești către țări terțe altele decât UE sau SUA (40 % din totalul exporturilor chinezești) ar putea fi redirijate către UE dacă s-ar abroga măsurile. O astfel de evoluție este probabilă, nu numai pentru că s-ar putea obține prețuri mai mari în lipsa măsurilor, dar mai ales din cauza fragmentării acestor exporturi către țări terțe. Având în vedere importanța pieței Uniunii și canalele de vânzare deja stabilite, ar fi mai ușor să se administreze o destinație de export în locul a mai multe țări. |
| --- | --- |

(31)

Prețurile de export chinezești către UE sunt, în linii mari, conforme cu prețurile de export medii chinezești către toate țările terțe, cu excepția SUA. Cu toate acestea, se poate concluziona că cel puțin o parte dintre exporturile chinezești către țări terțe altele decât UE sau SUA (40 % din totalul exporturilor chinezești) ar putea fi redirijate către UE dacă s-ar abroga măsurile. O astfel de evoluție este probabilă, nu numai pentru că s-ar putea obține prețuri mai mari în lipsa măsurilor, dar mai ales din cauza fragmentării acestor exporturi către țări terțe. Având în vedere importanța pieței Uniunii și canalele de vânzare deja stabilite, ar fi mai ușor să se administreze o destinație de export în locul a mai multe țări.

| (32) | Prețurile de export chinezești către UE sunt considerabil mai mari decât prețurile de export chinezești către SUA (17 % mai mari în decursul PAR). Ținând cont de necooperarea exportatorilor chinezi, nu se poate determina în ce măsură această diferență de prețuri poate fi explicată prin diferențe în gama de produse. Cu toate acestea, pe baza datelor disponibile privind exporturile, nu se poate exclude redirecționarea (parțială) către piața Uniunii a transpaletelor manuale exportate în prezent în SUA la prețuri mai scăzute, în cazul abrogării măsurilor. O astfel de evoluție ar putea fi explicată prin motivele menționate la considerentul 31. |
| --- | --- |

(32)

Prețurile de export chinezești către UE sunt considerabil mai mari decât prețurile de export chinezești către SUA (17 % mai mari în decursul PAR). Ținând cont de necooperarea exportatorilor chinezi, nu se poate determina în ce măsură această diferență de prețuri poate fi explicată prin diferențe în gama de produse. Cu toate acestea, pe baza datelor disponibile privind exporturile, nu se poate exclude redirecționarea (parțială) către piața Uniunii a transpaletelor manuale exportate în prezent în SUA la prețuri mai scăzute, în cazul abrogării măsurilor. O astfel de evoluție ar putea fi explicată prin motivele menționate la considerentul 31.

| (33) | Comparațiile de mai sus privind prețurile demonstrează că UE rămâne o destinație de mare atractivitate pentru producătorii-exportatori chinezi, care ar fi foarte probabil să continue să exporte cantități mari de transpalete manuale la prețuri scăzute. |
| --- | --- |

(33)

Comparațiile de mai sus privind prețurile demonstrează că UE rămâne o destinație de mare atractivitate pentru producătorii-exportatori chinezi, care ar fi foarte probabil să continue să exporte cantități mari de transpalete manuale la prețuri scăzute.

3.4.   Concluzie privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului

| (34) | Prezenta analiză demonstrează că importurile chineze au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping cu o marjă foarte mare de dumping. Luând în considerare în special analiza nivelurilor prețurilor pe piețele din UE și din alte țări terțe, precum și capacitățile neutilizate din RPC, se poate concluziona că există probabilitatea continuării dumpingului în cazul în care măsurile ar expira. |
| --- | --- |

(34)

Prezenta analiză demonstrează că importurile chineze au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping cu o marjă foarte mare de dumping. Luând în considerare în special analiza nivelurilor prețurilor pe piețele din UE și din alte țări terțe, precum și capacitățile neutilizate din RPC, se poate concluziona că există probabilitatea continuării dumpingului în cazul în care măsurile ar expira.

D.   DEFINIȚIA INDUSTRIEI UNIUNII

1.   Producția din Uniune

| (35) | Pe teritoriul Uniunii, produsul similar este fabricat de două grupuri de societăți, solicitanții, precum și de un al treilea producător de transpalete manuale din Uniune. Producția acestor societăți constituie producția totală din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(35)

Pe teritoriul Uniunii, produsul similar este fabricat de două grupuri de societăți, solicitanții, precum și de un al treilea producător de transpalete manuale din Uniune. Producția acestor societăți constituie producția totală din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

2.   Industria Uniunii

| (36) | Ținând cont că acești producători reprezintă producția totală a Uniunii de transpalete manuale și componente de bază ale acestora, se consideră că ei constituie industria Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria Uniunii”. |
| --- | --- |

(36)

Ținând cont că acești producători reprezintă producția totală a Uniunii de transpalete manuale și componente de bază ale acestora, se consideră că ei constituie industria Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria Uniunii”.

| (37) | Un exportator necooperant a susținut că s-a folosit de către Comisie o definiție inexactă a industriei Uniunii, pentru că aceasta a inclus un producător necooperant din Uniune în cadrul definiției industriei Uniunii și în domeniul de aplicare al analizei sale privind prejudiciul. Exportatorul necooperant a susținut că, prin aceasta, s-a încălcat articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din regulamentul de bază, industria Uniunii include și producători din Uniune ai produsului similar. Prin urmare, producătorul necooperant face parte din industria Uniunii, în conformitate cu regulamentul de bază. După cum se precizează la considerentul 42, datele pentru producătorul necooperant din Uniune s-au inclus numai în raport cu analiza volumelor de vânzări la clienți neafiliați și cota de piață a industriei Uniunii. De asemenea, se remarcă faptul că, în cazul în care producătorul necooperant din Uniune ar fi fost exclus din analiză, constatările anchetei ar rămâne neschimbate. |
| --- | --- |

(37)

Un exportator necooperant a susținut că s-a folosit de către Comisie o definiție inexactă a industriei Uniunii, pentru că aceasta a inclus un producător necooperant din Uniune în cadrul definiției industriei Uniunii și în domeniul de aplicare al analizei sale privind prejudiciul. Exportatorul necooperant a susținut că, prin aceasta, s-a încălcat articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din regulamentul de bază, industria Uniunii include și producători din Uniune ai produsului similar. Prin urmare, producătorul necooperant face parte din industria Uniunii, în conformitate cu regulamentul de bază. După cum se precizează la considerentul 42, datele pentru producătorul necooperant din Uniune s-au inclus numai în raport cu analiza volumelor de vânzări la clienți neafiliați și cota de piață a industriei Uniunii. De asemenea, se remarcă faptul că, în cazul în care producătorul necooperant din Uniune ar fi fost exclus din analiză, constatările anchetei ar rămâne neschimbate.

E.   SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII

1.   Observație preliminară

| (38) | Având în vedere faptul că niciun producător-exportator chinez al produsului în cauză nu a cooperat la prezenta anchetă, datele referitoare la importurile produsului în cauză originar din RPC („țara în cauză”) în Uniunea Europeană se bazează pe cifrele Eurostat. |
| --- | --- |

(38)

Având în vedere faptul că niciun producător-exportator chinez al produsului în cauză nu a cooperat la prezenta anchetă, datele referitoare la importurile produsului în cauză originar din RPC („țara în cauză”) în Uniunea Europeană se bazează pe cifrele Eurostat.

2.   Consumul de pe piața Uniunii

| (39) | Consumul Uniunii s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii și pe baza datelor privind importurile, furnizate de Eurostat. |
| --- | --- |

(39)

Consumul Uniunii s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii și pe baza datelor privind importurile, furnizate de Eurostat.

| (40) | Între 2007 și PAR, consumul Uniunii a scăzut cu 40 %, scăderea cea mai importantă având loc între 2008 și 2009.

  Tabelul 1 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul UE total (în unități) | 783 330 | 654 843 | 385 410 | 468 557 |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 84 | 49 | 60 |

(40)

Între 2007 și PAR, consumul Uniunii a scăzut cu 40 %, scăderea cea mai importantă având loc între 2008 și 2009.

Tabelul 1

2007

2008

2009

PAR

Consumul UE total (în unități)

783 330

654 843

385 410

468 557

Indice (2007 = 100)

100

84

49

60

3.   Volumul, cota de piață și prețul importurilor originare din RPC

| (41) | Volumul importurilor originare din RPC a scăzut cu 37 % în cursul perioadei luate în considerare și a atins un nivel de 387 907 unități în cursul PAR. Cu toate acestea, fără a se ignora scăderea semnificativă a cererii din Uniune, cota de piață a importurilor chinezești a crescut în decursul perioadei luate în considerare, deoarece importurile din China nu au scăzut în aceeași măsură cu consumul din Uniune. Prin urmare, cota de piață a importurilor provenind din țara în cauză a crescut semnificativ între 2007 și PAR, când a atins aproximativ 83 %. Prețul mediu al importurilor chinezești a variat ușor pe parcursul perioadei luate în considerare.

  Tabelul 2 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor provenind din țara în cauză


  (în unități)
   (7) | 612 222 | 522 573 | 300 222 | 387 907 |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 85 | 49 | 63 |
| Cota de piață a importurilor originare din țara în cauză
   (7) | 78 % | 80 % | 78 % | 83 % |
| Prețul importurilor provenind din țara în cauză (EUR/unitate)
   (7) | 96 | 92 | 100 | 97 |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 96 | 104 | 101 |

(41)

Volumul importurilor originare din RPC a scăzut cu 37 % în cursul perioadei luate în considerare și a atins un nivel de 387 907 unități în cursul PAR. Cu toate acestea, fără a se ignora scăderea semnificativă a cererii din Uniune, cota de piață a importurilor chinezești a crescut în decursul perioadei luate în considerare, deoarece importurile din China nu au scăzut în aceeași măsură cu consumul din Uniune. Prin urmare, cota de piață a importurilor provenind din țara în cauză a crescut semnificativ între 2007 și PAR, când a atins aproximativ 83 %. Prețul mediu al importurilor chinezești a variat ușor pe parcursul perioadei luate în considerare.

Tabelul 2

2007

2008

2009

PAR

Volumul importurilor provenind din țara în cauză

(în unități)
   (7)

612 222

522 573

300 222

387 907

Indice (2007 = 100)

100

85

49

63

Cota de piață a importurilor originare din țara în cauză
   (7)

78 %

80 %

78 %

83 %

Prețul importurilor provenind din țara în cauză (EUR/unitate)
   (7)

96

92

100

97

Indice (2007 = 100)

100

96

104

101

4.   Situația economică a industriei Uniunii

| (42) | În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei Uniunii. Din motive de confidențialitate (numai doi producători – solicitanții – au cooperat la reexaminare) se publică mai jos doar indici. În ceea ce privește volumul total de vânzări în UE către clienți neafiliați, precum și cota de piață a industriei Uniunii, prezentate mai jos în tabelele 6 și 7, pentru a asigura conformitatea cu tabelele 1 și 2 (consumul și cota de piață a produselor chinezești), datele se bazează pe toți cei trei producători din Uniune, așadar includ cele două grupuri solicitante și pe cel de-al treilea fabricant care nu a cooperat la reexaminare (cifrele privind volumele de vânzări ale ultimului se bazează pe informațiile prezentate de solicitanți). |
| --- | --- |

(42)

În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei Uniunii. Din motive de confidențialitate (numai doi producători – solicitanții – au cooperat la reexaminare) se publică mai jos doar indici. În ceea ce privește volumul total de vânzări în UE către clienți neafiliați, precum și cota de piață a industriei Uniunii, prezentate mai jos în tabelele 6 și 7, pentru a asigura conformitatea cu tabelele 1 și 2 (consumul și cota de piață a produselor chinezești), datele se bazează pe toți cei trei producători din Uniune, așadar includ cele două grupuri solicitante și pe cel de-al treilea fabricant care nu a cooperat la reexaminare (cifrele privind volumele de vânzări ale ultimului se bazează pe informațiile prezentate de solicitanți).

4.1.   Producția

| (43) | În cursul PAR, producția a scăzut cu 35 % comparativ cu anul 2007.

  Tabelul 3 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producție (în unități) | | | | |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 84 | 55 | 65 |

(43)

În cursul PAR, producția a scăzut cu 35 % comparativ cu anul 2007.

Tabelul 3

2007

2008

2009

PAR

Producție (în unități)

Indice (2007 = 100)

100

84

55

65

4.2.   Capacitatea și ratele de utilizare a capacității

| (44) | Capacitatea de producție a rămas stabilă între 2007 și PAR. În timp ce utilizarea capacității se afla deja la un nivel scăzut în 2007, scăderea de producție între 2007 și PAR a dus la o continuare a scăderii utilizării capacității, într-o proporție semnificativă, cu 20 de puncte procentuale între 2007 și PAR, perioadă în care utilizarea capacității s-a situat la un nivel foarte scăzut.

  Tabelul 4 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capacitatea de producție (în unități) | | | | |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Utilizarea capacității | | | | |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 84 | 55 | 65 |

(44)

Capacitatea de producție a rămas stabilă între 2007 și PAR. În timp ce utilizarea capacității se afla deja la un nivel scăzut în 2007, scăderea de producție între 2007 și PAR a dus la o continuare a scăderii utilizării capacității, într-o proporție semnificativă, cu 20 de puncte procentuale între 2007 și PAR, perioadă în care utilizarea capacității s-a situat la un nivel foarte scăzut.

Tabelul 4

2007

2008

2009

PAR

Capacitatea de producție (în unități)

Indice (2007 = 100)

100

100

100

100

Utilizarea capacității

Indice (2007 = 100)

100

84

55

65

4.3.   Stocuri

| (45) | Nivelul stocurilor finale pentru industria Uniunii a crescut cu 56 % între 2007 și PAR.

  Tabelul 5 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (în unități) | | | | |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 131 | 59 | 156 |

(45)

Nivelul stocurilor finale pentru industria Uniunii a crescut cu 56 % între 2007 și PAR.

Tabelul 5

2007

2008

2009

PAR

Stocuri finale (în unități)

Indice (2007 = 100)

100

131

59

156

4.4.   Volumul vânzărilor

| (46) | Vânzările realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii către clienți neafiliați au scăzut cu 50 % în cursul perioadei luate în considerare, cea mai mare scădere înregistrându-se între 2008 și 2009.

  Tabelul 6 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor în UE către clienți neafiliați (în unități) | | | | |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 79 | 55 | 50 |

(46)

Vânzările realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii către clienți neafiliați au scăzut cu 50 % în cursul perioadei luate în considerare, cea mai mare scădere înregistrându-se între 2008 și 2009.

Tabelul 6

2007

2008

2009

PAR

Volumul vânzărilor în UE către clienți neafiliați (în unități)

Indice (2007 = 100)

100

79

55

50

4.5.   Cota de piață

| (47) | Cota de piață deținută de industria Uniunii s-a micșorat de la un nivel deja scăzut în 2007 cu încă 16 % între 2007 și PAR. Doi dintre cei patru producători din Uniune luați în considerare în ancheta inițială au încetat să mai fabrice transpalete manuale. Ambele evenimente pot fi privite ca o evoluție determinată de presiunea sporită exercitată asupra pieței Uniunii de importurile chinezești care fac obiectul unui dumping, presiune simțită și mai acut de industria Uniunii în situația unui consum în puternică scădere.

  Tabelul 7 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cota de piață a industriei Uniunii | | | | |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 95 | 111 | 84 |

(47)

Cota de piață deținută de industria Uniunii s-a micșorat de la un nivel deja scăzut în 2007 cu încă 16 % între 2007 și PAR. Doi dintre cei patru producători din Uniune luați în considerare în ancheta inițială au încetat să mai fabrice transpalete manuale. Ambele evenimente pot fi privite ca o evoluție determinată de presiunea sporită exercitată asupra pieței Uniunii de importurile chinezești care fac obiectul unui dumping, presiune simțită și mai acut de industria Uniunii în situația unui consum în puternică scădere.

Tabelul 7

2007

2008

2009

PAR

Cota de piață a industriei Uniunii

Indice (2007 = 100)

100

95

111

84

4.6.   Creșterea

| (48) | Între 2007 și PAR, consumul Uniunii a scăzut cu 40 %. Cota de piață a industriei Uniunii a scăzut cu 3,2 puncte procentuale, în timp ce cota de piață a importurilor în cauză a crescut cu 5 puncte procentuale. |
| --- | --- |

(48)

Între 2007 și PAR, consumul Uniunii a scăzut cu 40 %. Cota de piață a industriei Uniunii a scăzut cu 3,2 puncte procentuale, în timp ce cota de piață a importurilor în cauză a crescut cu 5 puncte procentuale.

4.7.   Ocuparea forței de muncă

| (49) | Nivelul de ocupare a forței de muncă pentru industria Uniunii a scăzut cu 17 % între 2007 și PAR. Aceasta demonstrează eforturile depuse de industria Uniunii pentru raționalizarea producției într-o situație de puternică scădere a cererii.

  Tabelul 8 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă în legătură cu produsul în cauză (număr de persoane) | | | | |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 84 | 76 | 83 |

(49)

Nivelul de ocupare a forței de muncă pentru industria Uniunii a scăzut cu 17 % între 2007 și PAR. Aceasta demonstrează eforturile depuse de industria Uniunii pentru raționalizarea producției într-o situație de puternică scădere a cererii.

Tabelul 8

2007

2008

2009

PAR

Ocuparea forței de muncă în legătură cu produsul în cauză (număr de persoane)

Indice (2007 = 100)

100

84

76

83

4.8.   Productivitatea

| (50) | Productivitatea forței de muncă a industriei Uniunii, măsurată în producție pe persoană angajată pe an, a scăzut cu 22 % între 2007 și PAR.

  Tabelul 9 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Productivitate (în unități per angajat) | | | | |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 103 | 74 | 78 |

(50)

Productivitatea forței de muncă a industriei Uniunii, măsurată în producție pe persoană angajată pe an, a scăzut cu 22 % între 2007 și PAR.

Tabelul 9

2007

2008

2009

PAR

Productivitate (în unități per angajat)

Indice (2007 = 100)

100

103

74

78

4.9.   Prețuri de vânzare și factori care influențează prețurile de pe piața internă

| (51) | Prețurile de vânzare unitare practicate de industria Uniunii au crescut cu 4 % între 2007 și PAR.

  Tabelul 10 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul unitar pe piața UE (în EUR/unitate) | | | | |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 101 | 103 | 104 |

(51)

Prețurile de vânzare unitare practicate de industria Uniunii au crescut cu 4 % între 2007 și PAR.

Tabelul 10

2007

2008

2009

PAR

Prețul unitar pe piața UE (în EUR/unitate)

Indice (2007 = 100)

100

101

103

104

4.10.   Salariile

| (52) | Între 2007 și PAR, salariul mediu pentru un angajat a scăzut cu 29 %. Aceasta demonstrează, de asemenea, eforturile încununate de succes depuse de industria Uniunii pentru limitarea costurilor, în pofida problemelor provocate de reducerea drastică a volumului de producție.

  Tabelul 11 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cost anual al forței de muncă pe angajat (mii EUR) | | | | |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 91 | 63 | 71 |

(52)

Între 2007 și PAR, salariul mediu pentru un angajat a scăzut cu 29 %. Aceasta demonstrează, de asemenea, eforturile încununate de succes depuse de industria Uniunii pentru limitarea costurilor, în pofida problemelor provocate de reducerea drastică a volumului de producție.

Tabelul 11

2007

2008

2009

PAR

Cost anual al forței de muncă pe angajat (mii EUR)

Indice (2007 = 100)

100

91

63

71

4.11.   Investițiile

| (53) | Între 2007 și PAR, fluxul anual al investițiilor în produsul în cauză realizate de industria Uniunii a scăzut cu 91 %.

  Tabelul 12 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investiții nete (EUR) | | | | |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 58 | 27 | 9 |

(53)

Între 2007 și PAR, fluxul anual al investițiilor în produsul în cauză realizate de industria Uniunii a scăzut cu 91 %.

Tabelul 12

2007

2008

2009

PAR

Investiții nete (EUR)

Indice (2007 = 100)

100

58

27

9

4.12.   Rentabilitatea și randamentul investițiilor

| (54) | Rentabilitatea industriei Uniunii a scăzut substanțial cu 66 % între 2007 și PAR. |
| --- | --- |

(54)

Rentabilitatea industriei Uniunii a scăzut substanțial cu 66 % între 2007 și PAR.

| (55) | De asemenea, randamentul investițiilor („RI”) a scăzut semnificativ cu 57 % în perioada luată în considerare.

  Tabelul 13 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitul net al vânzărilor în UE către clienți neafiliați (% din vânzările nete) | | | | |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 68 | –2 | 34 |
| RI (profit net în % din valoarea contabilă netă a investițiilor) | | | | |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 80 | –2 | 43 |

(55)

De asemenea, randamentul investițiilor („RI”) a scăzut semnificativ cu 57 % în perioada luată în considerare.

Tabelul 13

2007

2008

2009

PAR

Profitul net al vânzărilor în UE către clienți neafiliați (% din vânzările nete)

Indice (2007 = 100)

100

68

–2

34

RI (profit net în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)

Indice (2007 = 100)

100

80

–2

43

4.13.   Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital

| (56) | Fluxul de numerar net provenit din activitățile de exploatare este descris în tabelul 14. Nu au existat indicii potrivit cărora industria Uniunii ar fi întâmpinat dificultăți în privința mobilizării de capital, în special datorită faptului că unii dintre producători fac parte din grupuri mai mari.

  Tabelul 14 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fluxul de numerar (EUR) | | | | |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 84 | 65 | 73 |

(56)

Fluxul de numerar net provenit din activitățile de exploatare este descris în tabelul 14. Nu au existat indicii potrivit cărora industria Uniunii ar fi întâmpinat dificultăți în privința mobilizării de capital, în special datorită faptului că unii dintre producători fac parte din grupuri mai mari.

Tabelul 14

2007

2008

2009

PAR

Fluxul de numerar (EUR)

Indice (2007 = 100)

100

84

65

73

4.14.   Dimensiunea marjei de dumping

| (57) | Având în vedere volumul, cota de piață și prețurile importurilor provenind din RPC, impactul marjelor de dumping efective asupra industriei Uniunii nu poate fi considerat neglijabil. |
| --- | --- |

(57)

Având în vedere volumul, cota de piață și prețurile importurilor provenind din RPC, impactul marjelor de dumping efective asupra industriei Uniunii nu poate fi considerat neglijabil.

4.15.   Redresarea de pe urma efectelor dumpingului anterior

| (58) | Indicatorii examinați mai sus arată că, chiar și în condițiile impunerii de măsuri antidumping în 2005, situația economică și financiară a industriei Uniunii a rămas destul de fragilă, din cauza prezenței copleșitoare a produselor chinezești cu preț scăzut pe piața Uniunii. Această situație, deja precară, s-a transformat în una evident prejudiciabilă între 2009 și PAR, când o scădere substanțială a consumului Uniunii a scos în evidență întreaga dimensiune a presiunii negative exercitate de importurile chinezești la preț de dumping. De fapt, pe parcursul perioadei respective, industria Uniunii și-a văzut producția și volumele de vânzări scăzând mai rapid decât consumul Uniunii și s-a confruntat, în consecință, cu o pierdere suplimentară substanțială de cotă de piață. În cursul aceleiași perioade și în ciuda măsurilor instituite, cota de piață a importurilor chinezești a continuat să crească și produsele chinezești au continuat să fie importate la prețuri considerabil inferioare celor practicate de industria Uniunii. În cursul PAR, profiturile industriei Uniunii au continuat să scadă. Prin urmare, industria Uniunii nu a putut să se refacă de pe urma efectelor dumpingului și situația sa s-a deteriorat în continuare pe parcursul PAR. |
| --- | --- |

(58)

Indicatorii examinați mai sus arată că, chiar și în condițiile impunerii de măsuri antidumping în 2005, situația economică și financiară a industriei Uniunii a rămas destul de fragilă, din cauza prezenței copleșitoare a produselor chinezești cu preț scăzut pe piața Uniunii. Această situație, deja precară, s-a transformat în una evident prejudiciabilă între 2009 și PAR, când o scădere substanțială a consumului Uniunii a scos în evidență întreaga dimensiune a presiunii negative exercitate de importurile chinezești la preț de dumping. De fapt, pe parcursul perioadei respective, industria Uniunii și-a văzut producția și volumele de vânzări scăzând mai rapid decât consumul Uniunii și s-a confruntat, în consecință, cu o pierdere suplimentară substanțială de cotă de piață. În cursul aceleiași perioade și în ciuda măsurilor instituite, cota de piață a importurilor chinezești a continuat să crească și produsele chinezești au continuat să fie importate la prețuri considerabil inferioare celor practicate de industria Uniunii. În cursul PAR, profiturile industriei Uniunii au continuat să scadă. Prin urmare, industria Uniunii nu a putut să se refacă de pe urma efectelor dumpingului și situația sa s-a deteriorat în continuare pe parcursul PAR.

4.16.   Concluzii

| (59) | Între 2007 și PAR, chiar în condițiile existenței măsurilor antidumping, o serie de indicatori importanți au avut o evoluție negativă: rentabilitatea a scăzut cu 4,9 puncte procentuale, producția și volumul vânzărilor au scăzut cu 35 % și, respectiv, 50 %, rata de utilizare a capacităților a scăzut cu 35 % și a fost urmată de o scădere a nivelului ocupării forței de muncă. Deși o parte a acestor evoluții negative poate fi explicată prin scăderea puternică a consumului, care s-a redus cu 40 % în cursul perioadei luate în considerare, continuarea scăderii cotei de piață a industriei Uniunii (cu 4 puncte procentuale între 2007 și PAR) și creșterea constantă a cotei de piață a importurilor din RPC reprezintă semnale clare ale presiunii crescânde cauzate de importurile chinezești la preț de dumping. Având în vedere cvasimonopolul deja realizat de importurile chinezești pe piața Uniunii, orice creștere în continuare a importurilor chinezești, și din cauza prețurilor lor semnificativ mai scăzute, poate reduce nivelul de utilizarea a capacității de producție a industriei Uniunii sub minimul necesar pentru asigurarea sustenabilității acesteia. În acest sens, se amintește că doi producători din Uniune au fost obligați să renunțe la afacerea cu transpalete manuale în cursul perioadei luate în considerare, după cum s-a menționat deja la considerentul 47. |
| --- | --- |

(59)

Între 2007 și PAR, chiar în condițiile existenței măsurilor antidumping, o serie de indicatori importanți au avut o evoluție negativă: rentabilitatea a scăzut cu 4,9 puncte procentuale, producția și volumul vânzărilor au scăzut cu 35 % și, respectiv, 50 %, rata de utilizare a capacităților a scăzut cu 35 % și a fost urmată de o scădere a nivelului ocupării forței de muncă. Deși o parte a acestor evoluții negative poate fi explicată prin scăderea puternică a consumului, care s-a redus cu 40 % în cursul perioadei luate în considerare, continuarea scăderii cotei de piață a industriei Uniunii (cu 4 puncte procentuale între 2007 și PAR) și creșterea constantă a cotei de piață a importurilor din RPC reprezintă semnale clare ale presiunii crescânde cauzate de importurile chinezești la preț de dumping. Având în vedere cvasimonopolul deja realizat de importurile chinezești pe piața Uniunii, orice creștere în continuare a importurilor chinezești, și din cauza prețurilor lor semnificativ mai scăzute, poate reduce nivelul de utilizarea a capacității de producție a industriei Uniunii sub minimul necesar pentru asigurarea sustenabilității acesteia. În acest sens, se amintește că doi producători din Uniune au fost obligați să renunțe la afacerea cu transpalete manuale în cursul perioadei luate în considerare, după cum s-a menționat deja la considerentul 47.

| (60) | În observațiile sale cu privire la comunicare, un producător-exportator chinez a susținut că anumiți indicatori, cum ar fi producția, volumul de vânzări, rentabilitatea, utilizarea capacității, ocuparea forței de muncă, nu demonstrează, de fapt, nicio evoluție negativă pentru industria Uniunii. Totuși, societatea a urmărit doar evoluțiile între 2009 și PAR, în condițiile în care, pentru evaluarea prejudiciului, este nevoie să se evalueze evoluția industriei Uniunii pe întreaga perioadă luată în considerare, respectiv între 2007 și PAR. După cum s-a explicat anterior (a se vedea considerentele 43-49), toți indicatorii de prejudiciu menționați de exportatorul chinez au evoluat într-o direcție negativă pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(60)

În observațiile sale cu privire la comunicare, un producător-exportator chinez a susținut că anumiți indicatori, cum ar fi producția, volumul de vânzări, rentabilitatea, utilizarea capacității, ocuparea forței de muncă, nu demonstrează, de fapt, nicio evoluție negativă pentru industria Uniunii. Totuși, societatea a urmărit doar evoluțiile între 2009 și PAR, în condițiile în care, pentru evaluarea prejudiciului, este nevoie să se evalueze evoluția industriei Uniunii pe întreaga perioadă luată în considerare, respectiv între 2007 și PAR. După cum s-a explicat anterior (a se vedea considerentele 43-49), toți indicatorii de prejudiciu menționați de exportatorul chinez au evoluat într-o direcție negativă pe parcursul perioadei luate în considerare.

| (61) | Mai departe, același exportator a susținut că nu s-a făcut de către Comisie diferența între efectele prejudiciabile produse de importurile la preț de dumping și alte efecte, în special scăderea puternică a cererii ca rezultat al crizei economice. Cu toate acestea, fără a se ignora scăderea cu 40 % a consumului din Uniune în decursul perioadei luate în considerare, exportatorii chinezi au reușit să câștige o cotă de piață semnificativă în aceeași perioadă, în detrimentul industriei Uniunii. În plus, după cum s-a precizat la considerentul 58, se reamintește că impactul importurilor la preț de dumping a fost, de fapt, mai prejudiciabil pe parcursul perioadei de cerere scăzută.
  Prin urmare, se concluzionează că, în pofida existenței unor măsuri antidumping, industria Uniunii a suferit un prejudiciu important pe parcursul PAR. |
| --- | --- |

(61)

Mai departe, același exportator a susținut că nu s-a făcut de către Comisie diferența între efectele prejudiciabile produse de importurile la preț de dumping și alte efecte, în special scăderea puternică a cererii ca rezultat al crizei economice. Cu toate acestea, fără a se ignora scăderea cu 40 % a consumului din Uniune în decursul perioadei luate în considerare, exportatorii chinezi au reușit să câștige o cotă de piață semnificativă în aceeași perioadă, în detrimentul industriei Uniunii. În plus, după cum s-a precizat la considerentul 58, se reamintește că impactul importurilor la preț de dumping a fost, de fapt, mai prejudiciabil pe parcursul perioadei de cerere scăzută.

Prin urmare, se concluzionează că, în pofida existenței unor măsuri antidumping, industria Uniunii a suferit un prejudiciu important pe parcursul PAR.

5.   Impactul importurilor la preț de dumping și alți factori

5.1.   Impactul importurilor la preț de dumping

| (62) | În ciuda unei scăderi a consumului în Uniunea Europeană în cursul perioadei luate în considerare, volumul importurilor din țara în cauză nu a scăzut în aceeași măsură, ceea ce a dus la creșterea în continuare a cotei de piață a importurilor chinezești. În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, subcotarea prețului s-a calculat pe baza celor mai bune date disponibile, care au inclus surse diferite de informație, de exemplu, date Eurostat, oferte ale producătorilor-exportatori chinezi prezentate de solicitanți și facturi de export colectate de autoritățile vamale ale statelor membre. S-a constatat că importurile din țara în cauză subcotează clar prețurile industriei Uniuni cu 43 % până la 78 %, în funcție de sursa de informații utilizată. |
| --- | --- |

(62)

În ciuda unei scăderi a consumului în Uniunea Europeană în cursul perioadei luate în considerare, volumul importurilor din țara în cauză nu a scăzut în aceeași măsură, ceea ce a dus la creșterea în continuare a cotei de piață a importurilor chinezești. În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, subcotarea prețului s-a calculat pe baza celor mai bune date disponibile, care au inclus surse diferite de informație, de exemplu, date Eurostat, oferte ale producătorilor-exportatori chinezi prezentate de solicitanți și facturi de export colectate de autoritățile vamale ale statelor membre. S-a constatat că importurile din țara în cauză subcotează clar prețurile industriei Uniuni cu 43 % până la 78 %, în funcție de sursa de informații utilizată.

5.2.   Importurile din alte țări

| (63) | Importurile din alte țări sunt la nivel foarte scăzut și au scăzut în continuare cu 79 % între 2007 și PAR. Cota de piață a importurilor provenind din alte țări a scăzut și ea în cursul PAR. Din motive de confidențialitate (industria Uniunii constă în doi producători), se publică mai jos doar indici.

  Tabelul 15 | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor provenind din alte țări (în unități) | | | | |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 60 | 6 | 21 |
| Cota de piață a importurilor provenind din alte țări | | | | |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 71 | 12 | 34 |

(63)

Importurile din alte țări sunt la nivel foarte scăzut și au scăzut în continuare cu 79 % între 2007 și PAR. Cota de piață a importurilor provenind din alte țări a scăzut și ea în cursul PAR. Din motive de confidențialitate (industria Uniunii constă în doi producători), se publică mai jos doar indici.

Tabelul 15

2007

2008

2009

PAR

Volumul importurilor provenind din alte țări (în unități)

Indice (2007 = 100)

100

60

6

21

Cota de piață a importurilor provenind din alte țări

Indice (2007 = 100)

100

71

12

34

6.   Concluzie

| (64) | După cum se menționează la considerentul 41, importurile provenite din țara în cauză au crescut în ceea ce privește cota de piață pe parcursul perioadei luate în considerare, în pofida unei scăderi semnificative a consumului în Uniune. În acest fel, cota de piață deținută de importurile chineze a crescut la 83 % din consumul din Uniune în cursul PAR. Această presiune sporită în ceea ce privește volumele, în pofida unei cereri generale în scădere, s-a asociat cu prețuri chinezești la importul în Uniune semnificativ scăzute, care au subcotat considerabil prețurile practicate de industria Uniunii. Prin urmare, se concluzionează că există o legătură de cauzalitate între importurile la preț de dumping din RPC și prejudiciul important suferit de industria Uniunii în cursul PAR. |
| --- | --- |

(64)

După cum se menționează la considerentul 41, importurile provenite din țara în cauză au crescut în ceea ce privește cota de piață pe parcursul perioadei luate în considerare, în pofida unei scăderi semnificative a consumului în Uniune. În acest fel, cota de piață deținută de importurile chineze a crescut la 83 % din consumul din Uniune în cursul PAR. Această presiune sporită în ceea ce privește volumele, în pofida unei cereri generale în scădere, s-a asociat cu prețuri chinezești la importul în Uniune semnificativ scăzute, care au subcotat considerabil prețurile practicate de industria Uniunii. Prin urmare, se concluzionează că există o legătură de cauzalitate între importurile la preț de dumping din RPC și prejudiciul important suferit de industria Uniunii în cursul PAR.

F.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI

1.   Observații preliminare

| (65) | După cum s-a arătat deja, instituirea măsurilor antidumping nu a permis industriei Uniunii să se refacă în urma prejudiciului suferit. |
| --- | --- |

(65)

După cum s-a arătat deja, instituirea măsurilor antidumping nu a permis industriei Uniunii să se refacă în urma prejudiciului suferit.

2.   Evoluția probabilă a exporturilor chinezești în cazul abrogării măsurilor

| (66) | După cum s-a menționat la considerentul 27, în RPC sunt disponibile uriașe capacități de producție. Deja nivelurile de producție din 2008 și 2009, respectiv 1,5 milioane de unități și 800 000 de unități, erau duble față de dimensiunea întregii piețe a Uniunii. În plus, numai o fracțiune limitată a producției din China (14 % în 2008 și 23 % în 2009) s-a vândut pe piața internă chineză. Prin urmare, în absența măsurilor, s-ar putea dirija către piața Uniunii cantități suplimentare semnificative de transpalete manuale chinezești. |
| --- | --- |

(66)

După cum s-a menționat la considerentul 27, în RPC sunt disponibile uriașe capacități de producție. Deja nivelurile de producție din 2008 și 2009, respectiv 1,5 milioane de unități și 800 000 de unități, erau duble față de dimensiunea întregii piețe a Uniunii. În plus, numai o fracțiune limitată a producției din China (14 % în 2008 și 23 % în 2009) s-a vândut pe piața internă chineză. Prin urmare, în absența măsurilor, s-ar putea dirija către piața Uniunii cantități suplimentare semnificative de transpalete manuale chinezești.

| (67) | După cum s-a menționat la considerentul 31, prețurile de export chinezești către UE sunt, în linii mari, conforme cu prețurile de export medii chinezești către toate țările terțe. Cu toate acestea, se poate concluziona că cel puțin o parte dintre exporturile chinezești către țări terțe altele decât UE sau SUA (40 % din totalul exporturilor chinezești) ar putea fi redirijate către UE dacă s-ar abroga măsurile. O astfel de evoluție este probabilă, nu numai pentru că s-ar putea obține prețuri mai mari în lipsa măsurilor, dar mai ales din cauza fragmentării acestor exporturi către țări terțe. Având în vedere importanța pieței Uniunii și canalele de vânzare deja stabilite, ar fi mai ușor să se administreze o destinație de export în locul unei grupări formate din mai multe țări. |
| --- | --- |

(67)

După cum s-a menționat la considerentul 31, prețurile de export chinezești către UE sunt, în linii mari, conforme cu prețurile de export medii chinezești către toate țările terțe. Cu toate acestea, se poate concluziona că cel puțin o parte dintre exporturile chinezești către țări terțe altele decât UE sau SUA (40 % din totalul exporturilor chinezești) ar putea fi redirijate către UE dacă s-ar abroga măsurile. O astfel de evoluție este probabilă, nu numai pentru că s-ar putea obține prețuri mai mari în lipsa măsurilor, dar mai ales din cauza fragmentării acestor exporturi către țări terțe. Având în vedere importanța pieței Uniunii și canalele de vânzare deja stabilite, ar fi mai ușor să se administreze o destinație de export în locul unei grupări formate din mai multe țări.

3.   Concluzie

| (68) | Având în vedere constatările enunțate la considerentele 66 și 67, se concluzionează că există probabilitatea ca prejudiciul important constatat în decursul PAR să continue în cazul în care măsurile sunt abrogate. Aceasta este probabil să conducă la deteriorarea și mai gravă a situației economice și financiare a industriei Uniunii, care i-ar putea pune chiar și existența în pericol pe termen mediu. |
| --- | --- |

(68)

Având în vedere constatările enunțate la considerentele 66 și 67, se concluzionează că există probabilitatea ca prejudiciul important constatat în decursul PAR să continue în cazul în care măsurile sunt abrogate. Aceasta este probabil să conducă la deteriorarea și mai gravă a situației economice și financiare a industriei Uniunii, care i-ar putea pune chiar și existența în pericol pe termen mediu.

G.   INTERESUL UNIUNII

1.   Introducere

| (69) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(69)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

| (70) | Trebuie reamintit faptul că ancheta inițială a dus la concluzia că instituirea de măsuri nu este contrară interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare. |
| --- | --- |

(70)

Trebuie reamintit faptul că ancheta inițială a dus la concluzia că instituirea de măsuri nu este contrară interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.

| (71) | Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea unei continuări a dumpingului prejudiciabil, s-ar putea concluziona în mod clar că în acest caz particular menținerea măsurilor nu este în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(71)

Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea unei continuări a dumpingului prejudiciabil, s-ar putea concluziona în mod clar că în acest caz particular menținerea măsurilor nu este în interesul Uniunii.

2.   Interesul industriei Uniunii

| (72) | Cota de piață a industriei Uniunii s-a diminuat în mod constant, în timp ce cota de piață a importurilor din țara în cauză a crescut semnificativ în perioada luată în considerare. Doi dintre cei patru producători inițiali din Uniune au încetat să mai fabrice produsul care face obiectul anchetei. În plus, industria Uniunii a suferit un prejudiciu important pe parcursul perioadei luate în considerare. În cazul în care măsurile nu ar exista, industria din Uniune s-ar afla probabil într-o situație și mai dificilă. |
| --- | --- |

(72)

Cota de piață a industriei Uniunii s-a diminuat în mod constant, în timp ce cota de piață a importurilor din țara în cauză a crescut semnificativ în perioada luată în considerare. Doi dintre cei patru producători inițiali din Uniune au încetat să mai fabrice produsul care face obiectul anchetei. În plus, industria Uniunii a suferit un prejudiciu important pe parcursul perioadei luate în considerare. În cazul în care măsurile nu ar exista, industria din Uniune s-ar afla probabil într-o situație și mai dificilă.

3.   Interesul importatorilor și utilizatorilor

| (73) | Niciunul dintre importatorii și utilizatorii neafiliați care au fost contactați nu s-a declarat dispus să coopereze. Se reamintește faptul că ancheta inițială a concluzionat că impactul instituirii măsurilor nu ar fi semnificativ pentru utilizatori. Cu toate că măsurile există de cinci ani, importatorii/utilizatorii din Uniune continuă să se aprovizioneze în special din RPC. Nimic nu indică faptul că ar fi întâmpinat dificultăți în găsirea altor furnizori. În plus, se reamintește că, în ancheta inițială, utilizatorii care au cooperat au fost neutri cu privire la instituirea măsurilor și s-a concluzionat că transpaletele manuale ar avea o importanță minoră pentru întreprinderea lor. Nu s-a constatat niciun element care să indice contrariul în cursul prezentei reexaminări. Se concluzionează, prin urmare, că este puțin probabil ca menținerea măsurilor antidumping să aibă un impact semnificativ asupra importatorilor/utilizatorilor din Uniune. De fapt, în lipsa măsurilor, importurile chinezești la preț de dumping ar putea monopoliza piața Uniunii de transpalete manuale. |
| --- | --- |

(73)

Niciunul dintre importatorii și utilizatorii neafiliați care au fost contactați nu s-a declarat dispus să coopereze. Se reamintește faptul că ancheta inițială a concluzionat că impactul instituirii măsurilor nu ar fi semnificativ pentru utilizatori. Cu toate că măsurile există de cinci ani, importatorii/utilizatorii din Uniune continuă să se aprovizioneze în special din RPC. Nimic nu indică faptul că ar fi întâmpinat dificultăți în găsirea altor furnizori. În plus, se reamintește că, în ancheta inițială, utilizatorii care au cooperat au fost neutri cu privire la instituirea măsurilor și s-a concluzionat că transpaletele manuale ar avea o importanță minoră pentru întreprinderea lor. Nu s-a constatat niciun element care să indice contrariul în cursul prezentei reexaminări. Se concluzionează, prin urmare, că este puțin probabil ca menținerea măsurilor antidumping să aibă un impact semnificativ asupra importatorilor/utilizatorilor din Uniune. De fapt, în lipsa măsurilor, importurile chinezești la preț de dumping ar putea monopoliza piața Uniunii de transpalete manuale.

4.   Concluzie

| (74) | Ținând cont de cele de mai sus, nu se poate concluziona cu claritate că menținerea măsurilor antidumping actuale nu ar fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(74)

Ținând cont de cele de mai sus, nu se poate concluziona cu claritate că menținerea măsurilor antidumping actuale nu ar fi în interesul Uniunii.

H.   MĂSURILE ANTIDUMPING

| (75) | Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător atunci când erau întemeiate. |
| --- | --- |

(75)

Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător atunci când erau întemeiate.

| (76) | În observațiile sale care au urmat comunicării, industria Uniunii a subliniat că nivelurile de dumping și subcotare constatate în cadrul reexaminării sunt mult mai mari decât în ancheta inițială și că presiunea din partea importurilor chinezești la preț de dumping este în creștere. Ca urmare, industria Uniunii a afirmat că și reevaluarea nivelului taxelor antidumping ar trebui să fie luată în considerare de Comisie. Ținând cont de aceste observații și, de asemenea, de constatările prezentei reexaminări, se examinează posibilitatea deschiderii unei reexaminări intermediare complete limitate la dumping. |
| --- | --- |

(76)

În observațiile sale care au urmat comunicării, industria Uniunii a subliniat că nivelurile de dumping și subcotare constatate în cadrul reexaminării sunt mult mai mari decât în ancheta inițială și că presiunea din partea importurilor chinezești la preț de dumping este în creștere. Ca urmare, industria Uniunii a afirmat că și reevaluarea nivelului taxelor antidumping ar trebui să fie luată în considerare de Comisie. Ținând cont de aceste observații și, de asemenea, de constatările prezentei reexaminări, se examinează posibilitatea deschiderii unei reexaminări intermediare complete limitate la dumping.

| (77) | Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de transpalete manuale și componente de bază ale acestora originare din Republica Populară Chineză ar trebui menținute. Se reamintește faptul că aceste măsuri constau într-o taxă ad valorem la diferite niveluri. |
| --- | --- |

(77)

Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de transpalete manuale și componente de bază ale acestora originare din Republica Populară Chineză ar trebui menținute. Se reamintește faptul că aceste măsuri constau într-o taxă ad valorem la diferite niveluri.

| (78) | Se reamintește că măsurile supuse prezentei reexaminări au fost extinse prin Regulamentul (CE) nr. 499/2009 la importurile de același produs expediate din Thailanda, indiferent dacă sunt originare din Thailanda sau nu. În cadrul prezentei reexaminări nu au apărut elemente noi în această privință. Prin urmare, taxa antidumping definitivă de 46,7 % și aplicabilă „pentru toate celelalte societăți” la importurile provenind din RPC ar trebui să se aplice și la importurile de același produs expediat din Thailanda, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca originare din Thailanda. |
| --- | --- |

(78)

Se reamintește că măsurile supuse prezentei reexaminări au fost extinse prin Regulamentul (CE) nr. 499/2009 la importurile de același produs expediate din Thailanda, indiferent dacă sunt originare din Thailanda sau nu. În cadrul prezentei reexaminări nu au apărut elemente noi în această privință. Prin urmare, taxa antidumping definitivă de 46,7 % și aplicabilă „pentru toate celelalte societăți” la importurile provenind din RPC ar trebui să se aplice și la importurile de același produs expediat din Thailanda, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca originare din Thailanda.

| (79) | Nivelurile taxelor antidumping atribuite fiecărei societăți menționate în prezentul regulament se aplică numai importurilor de produs în cauză fabricat de aceste societăți și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod specific în expunerea de motive a prezentului regulament, inclusiv de către entitățile afiliate societăților specific menționate, nu pot beneficia de aceste niveluri și li se aplică nivelul taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(79)

Nivelurile taxelor antidumping atribuite fiecărei societăți menționate în prezentul regulament se aplică numai importurilor de produs în cauză fabricat de aceste societăți și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod specific în expunerea de motive a prezentului regulament, inclusiv de către entitățile afiliate societăților specific menționate, nu pot beneficia de aceste niveluri și li se aplică nivelul taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.

| (80) | Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări de denumire a entității sau în urma creării de noi entități de producție sau de vânzare) trebuie adresată de îndată Comisiei (8) și trebuie să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producție, de vânzări interne și de vânzări la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări de denumire a entității sau în urma creării acestor noi entități de producție sau de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință printr-o actualizare a listei cu societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei, |
| --- | --- |

(80)

Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări de denumire a entității sau în urma creării de noi entități de producție sau de vânzare) trebuie adresată de îndată Comisiei (8) și trebuie să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producție, de vânzări interne și de vânzări la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări de denumire a entității sau în urma creării acestor noi entități de producție sau de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință printr-o actualizare a listei cu societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de transpalete manuale și de componente de bază ale acestora, adică de șasiuri și sisteme hidraulice, care intră în prezent sub incidența codurilor NC ex 8427 90 00 (coduri TARIC 8427900011 și 8427900019) și ex 8431 20 00 (coduri TARIC 8431200011 și 8431200019), originare din Republica Populară Chineză. În sensul prezentului regulament, transpaletele manuale sunt cărucioare cu roți pe care sunt instalate brațe de furcă mobile pentru manipularea paletelor, proiectate pentru a fi împinse, trase și ghidate manual, pe suprafețe netede, plane și dure, de către un operator pedestru care acționează un braț articulat. Transpaletele manuale sunt proiectate exclusiv pentru ridicarea unei sarcini, prin acționarea brațului ca o pompă până la o înălțime suficientă pentru a permite transportarea acesteia și nu au nicio altă funcție sau utilizare, cum ar fi, de exemplu, (i) deplasarea și ridicarea sarcinilor pentru depunerea lor la o înălțime mai mare sau facilitarea stocării sarcinilor (transpalete); (ii) stivuirea paletelor una peste alta (stivuitoare); (iii) ridicarea sarcinilor la nivelul de lucru (platforme de ridicare); sau (iv) ridicarea și cântărirea sarcinilor (paletizoare cu sistem de cântărire).

(2)   Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontieră Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de următoarele societăți:

| Societatea | Nivelul taxei
  (%) | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, PRC | 32,2 | A600 |
| Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, PRC | 28,5 | A601 |
| Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, PRC | 39,9 | A602 |
| Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, PRC | 7,6 | A603 |
| Toate celelalte societăți | 46,7 | A999 |

Societatea

Nivelul taxei

(%)

Cod adițional TARIC

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, PRC

32,2

A600

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, PRC

28,5

A601

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, PRC

39,9

A602

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, PRC

7,6

A603

Toate celelalte societăți

46,7

A999

(3)   Se extinde taxa definitivă antidumping aplicabilă pentru „toate celelalte societăți”, stabilită la alineatul (2), la importurile de transpalete manuale și de componente de bază ale acestora, adică de șasiuri și sisteme hidraulice, conform definiției detaliate de la alineatul (1), care intră în prezent sub incidența codurilor NC ex 8427 90 00 și ex 8431 20 00 (coduri TARIC 8427900011 și 8431200011) și care sunt expediate din Thailanda, indiferent dacă au fost declarate ca originare din Thailanda sau nu.

(4)   În lipsa unor indicații contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Luxemburg, 10 octombrie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

A. KRASZEWSKI

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO L 189, 21.7.2005, p. 1.

2

(3)  JO L 192, 19.7.2008, p. 1.

3

(4)  JO L 151, 16.6.2009, p. 1.

4

(5)  JO C 70, 19.3.2010, p. 29.

5

(6)  JO C 196, 20.7.2010, p. 15.

6

(7)  Date Eurostat. În 2007 și 2008, o parte a produselor chinezești a fost declarată de origine thailandeză până la impunerea de măsuri împotriva eludării asupra importurilor din Thailanda, în 2008. Prin urmare, importurile thailandeze respective s-au adăugat importurilor din țara în cauză, afectând ușor datele pentru 2007 și 2008 din tabelul 2.

7

(8)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, 1049 Bruxelles, Belgia.

8

---

| 13.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 268/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 268/12

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1009/2011 AL COMISIEI

din 12 octombrie 2011

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 13 octombrie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 octombrie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 58,3 |
| EC | 36,3 |
| MA | 46,5 |
| MK | 42,0 |
| ZZ | 45,8 |
| 0707 00 05 | AL | 65,0 |
| MK | 64,2 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 87,1 |
| 0709 90 70 | TR | 123,3 |
| ZZ | 123,3 |
| 0805 50 10 | AR | 68,2 |
| BR | 38,2 |
| CL | 60,5 |
| TR | 70,3 |
| UY | 56,8 |
| ZA | 80,8 |
| ZZ | 62,5 |
| 0806 10 10 | BR | 245,1 |
| CL | 79,6 |
| MK | 85,4 |
| PE | 228,3 |
| TR | 116,1 |
| US | 275,5 |
| ZA | 65,0 |
| ZZ | 156,4 |
| 0808 10 80 | CL | 69,1 |
| CN | 86,4 |
| NZ | 123,4 |
| ZA | 92,8 |
| ZZ | 92,9 |
| 0808 20 50 | CL | 85,4 |
| CN | 55,3 |
| TR | 107,9 |
| ZZ | 82,9 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

AL

58,3

EC

36,3

MA

46,5

MK

42,0

ZZ

45,8

0707 00 05

AL

65,0

MK

64,2

TR

132,0

ZZ

87,1

0709 90 70

TR

123,3

ZZ

123,3

0805 50 10

AR

68,2

BR

38,2

CL

60,5

TR

70,3

UY

56,8

ZA

80,8

ZZ

62,5

0806 10 10

BR

245,1

CL

79,6

MK

85,4

PE

228,3

TR

116,1

US

275,5

ZA

65,0

ZZ

156,4

0808 10 80

CL

69,1

CN

86,4

NZ

123,4

ZA

92,8

ZZ

92,9

0808 20 50

CL

85,4

CN

55,3

TR

107,9

ZZ

82,9

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 13.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 268/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 268/14

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1010/2011 AL COMISIEI

din 12 octombrie 2011

de stabilire a unui procentaj de acceptare pentru eliberarea de licențe de export, de respingere a cererilor de licențe de export și de suspendare a depunerii de cereri de licențe de export pentru zahăr și izoglucoză peste cotă

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 7e coroborat cu articolul 9 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 61 primul paragraf litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, zahărul produs în cursul anului de comercializare în surplus față de cota menționată la articolul 56 din același regulament poate fi exportat numai în limitele cantitative fixate de Comisie. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 61 primul paragraf litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, zahărul produs în cursul anului de comercializare în surplus față de cota menționată la articolul 56 din același regulament poate fi exportat numai în limitele cantitative fixate de Comisie.

| (2) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 372/2011 al Comisiei din 15 aprilie 2011 de fixare a limitei cantitative pentru exporturile de zahăr și izoglucoză peste cotă până la sfârșitul anului de comercializare 2011/2012 (3) stabilește limitele menționate anterior. Acest regulament se va aplica numai de la 1 ianuarie 2012 și, prin urmare, limita cantitativă pentru exporturile de zahăr și izoglucoză peste cotă până la sfârșitul anului de comercializare 2011/2012 vor fi disponibile numai după această dată. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 372/2011 al Comisiei din 15 aprilie 2011 de fixare a limitei cantitative pentru exporturile de zahăr și izoglucoză peste cotă până la sfârșitul anului de comercializare 2011/2012 (3) stabilește limitele menționate anterior. Acest regulament se va aplica numai de la 1 ianuarie 2012 și, prin urmare, limita cantitativă pentru exporturile de zahăr și izoglucoză peste cotă până la sfârșitul anului de comercializare 2011/2012 vor fi disponibile numai după această dată.

| (3) | Prin urmare, pentru anul de comercializare 2011/2012, trebuie să se stabilească un procentaj zero de acceptare pentru cantitățile pentru care s-au depus cereri între 3 octombrie 2011 și 7 octombrie 2011, iar depunerea cererilor de licențe de export pentru zahăr și izoglucoză trebuie suspendată. Pentru anul de comercializare 2011/2012, toate cererile de licențe de export pentru zahăr și izoglucoză depuse la 10, 11, 12, 13 și 14 octombrie 2011 trebuie, astfel, respinse, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, pentru anul de comercializare 2011/2012, trebuie să se stabilească un procentaj zero de acceptare pentru cantitățile pentru care s-au depus cereri între 3 octombrie 2011 și 7 octombrie 2011, iar depunerea cererilor de licențe de export pentru zahăr și izoglucoză trebuie suspendată. Pentru anul de comercializare 2011/2012, toate cererile de licențe de export pentru zahăr și izoglucoză depuse la 10, 11, 12, 13 și 14 octombrie 2011 trebuie, astfel, respinse,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Pentru anul de comercializare 2011/2012, licențele de export pentru zahăr și izoglucoză peste cotă pentru care s-au depus cereri în perioada 3 octombrie 2011-7 octombrie 2011 se eliberează pentru cantitățile care au făcut obiectul cererilor, la care se aplică un procentaj de acceptare de 0 %.

(2)   Pentru anul de comercializare 2011/2012, cererile de licențe de export pentru zahăr și izoglucoză peste cotă care au fost depuse la 10, 11, 12, 13 și 14 octombrie 2011 se resping.

(3)   Pentru anul de comercializare 2011/2012, în perioada 17 octombrie 2011-31 decembrie 2011 se suspendă depunerea de cereri de licențe de export pentru zahăr și izoglucoză peste cotă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 octombrie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

2

(3)  JO L 102, 16.4.2011, p. 8.

3

---

DECIZII

| 13.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 268/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 268/15

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 10 octombrie 2011

de numire a unui membru român în cadrul Comitetului Economic și Social European

(2011/672/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 302,

având în vedere propunerea guvernului român,

având în vedere avizul Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 13 septembrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/570/UE, Euratom de numire a membrilor în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2010-20 septembrie 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

La 13 septembrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/570/UE, Euratom de numire a membrilor în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2010-20 septembrie 2015 (1).

| (2) | Un post de membru din cadrul Comitetului Economic și Social European a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Sorin Cristian STAN, |
| --- | --- |

(2)

Un post de membru din cadrul Comitetului Economic și Social European a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Sorin Cristian STAN,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Domnul Liviu LUCA, Confederația Națională a Sindicatelor Libere din România FRĂȚIA, este numit membru în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru durata rămasă a mandatului, respectiv până la 20 septembrie 2015.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 10 octombrie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

A. KRASZEWSKI

---

(1)  JO L 251, 25.9.2010, p. 8.

1

---

| 13.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 268/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 268/16

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 10 octombrie 2011

de numire a unui membru german în cadrul Comitetului Economic și Social European

(2011/673/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 302,

având în vedere propunerea guvernului german,

având în vedere avizul Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 13 septembrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/570/UE, Euratom de numire a membrilor în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2010-20 septembrie 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

La 13 septembrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/570/UE, Euratom de numire a membrilor în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2010-20 septembrie 2015 (1).

| (2) | Un post de membru în cadrul Comitetului Economic și Social European a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Thomas ILKA, |
| --- | --- |

(2)

Un post de membru în cadrul Comitetului Economic și Social European a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Thomas ILKA,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Doamna Sabine HEPPERLE, Leiterin der Vertretung des DIHK bei der EU, este numită membru în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru durata rămasă a mandatului, respectiv până la 20 septembrie 2015.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 10 octombrie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

A. KRASZEWSKI

---

(1)  JO L 251, 25.9.2010, p. 8.

1

---

| 13.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 268/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 268/17

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 12 octombrie 2011

de modificare a Deciziei 2004/558/CE în ceea ce privește statutul de regiune indemnă de rinotraheită infecțioasă bovină pentru anumite regiuni administrative din Germania

[notificată cu numărul C(2011) 7165]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/674/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 64/432/CEE a Consiliului din 26 iunie 1964 privind problemele de inspecție veterinară care afectează schimburile intracomunitare cu bovine și porcine (1), în special articolul 9 alineatul (2) și articolul 10 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Directiva 64/432/CEE stabilește normele pentru comerțul în interiorul Uniunii cu animale din specia bovină. Articolul 9 din respectiva directivă prevede că un stat membru care dispune de un program național obligatoriu de combatere a uneia din bolile contagioase enumerate în anexa E (II) la respectiva directivă poate înainta programul respectiv Comisiei spre aprobare. Lista respectivă include rinotraheita infecțioasă bovină. Rinotraheita infecțioasă bovină pune în evidență semnele clinice cele mai importante ale infecției cu herpesvirusul bovin de tip 1 (BHV-1). |
| --- | --- |

(1)

Directiva 64/432/CEE stabilește normele pentru comerțul în interiorul Uniunii cu animale din specia bovină. Articolul 9 din respectiva directivă prevede că un stat membru care dispune de un program național obligatoriu de combatere a uneia din bolile contagioase enumerate în anexa E (II) la respectiva directivă poate înainta programul respectiv Comisiei spre aprobare. Lista respectivă include rinotraheita infecțioasă bovină. Rinotraheita infecțioasă bovină pune în evidență semnele clinice cele mai importante ale infecției cu herpesvirusul bovin de tip 1 (BHV-1).

| (2) | Articolul 9 din Directiva 64/432/CEE stabilește, de asemenea, definiția garanțiilor suplimentare care pot fi solicitate în cazul schimburilor comerciale în interiorul Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 9 din Directiva 64/432/CEE stabilește, de asemenea, definiția garanțiilor suplimentare care pot fi solicitate în cazul schimburilor comerciale în interiorul Uniunii.

| (3) | De asemenea, articolul 10 din Directiva 64/432/CEE prevede că un stat membru, în cazul în care consideră că teritoriul său este integral sau parțial indemn de una din bolile enumerate în anexa E (II) la directiva în cauză, trebuie să prezinte Comisiei documentele justificative corespunzătoare. Articolul stabilește, de asemenea, definiția garanțiilor suplimentare care pot fi solicitate în cadrul schimburilor comerciale din interiorul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

De asemenea, articolul 10 din Directiva 64/432/CEE prevede că un stat membru, în cazul în care consideră că teritoriul său este integral sau parțial indemn de una din bolile enumerate în anexa E (II) la directiva în cauză, trebuie să prezinte Comisiei documentele justificative corespunzătoare. Articolul stabilește, de asemenea, definiția garanțiilor suplimentare care pot fi solicitate în cadrul schimburilor comerciale din interiorul Uniunii.

| (4) | Decizia 2004/558/CE a Comisiei din 15 iulie 2004 de punere în aplicare a Directivei 64/432/CEE a Consiliului privind garanțiile suplimentare pentru schimburile intracomunitare cu bovine în ceea ce privește rinotraheita infecțioasă bovină și aprobarea programelor de eradicare prezentate de anumite state membre (2) aprobă programele pentru combaterea și eradicarea infectării cu BHV-1 prezentate de statele membre enumerate în anexa I la decizia respectivă, pentru regiunile enumerate în anexa respectivă și pentru care garanțiile suplimentare se aplică în conformitate cu articolul 9 din Directiva 64/432/CEE. |
| --- | --- |

(4)

Decizia 2004/558/CE a Comisiei din 15 iulie 2004 de punere în aplicare a Directivei 64/432/CEE a Consiliului privind garanțiile suplimentare pentru schimburile intracomunitare cu bovine în ceea ce privește rinotraheita infecțioasă bovină și aprobarea programelor de eradicare prezentate de anumite state membre (2) aprobă programele pentru combaterea și eradicarea infectării cu BHV-1 prezentate de statele membre enumerate în anexa I la decizia respectivă, pentru regiunile enumerate în anexa respectivă și pentru care garanțiile suplimentare se aplică în conformitate cu articolul 9 din Directiva 64/432/CEE.

| (5) | De asemenea, anexa II la Decizia 2004/558/CE enumeră regiunile statelor membre considerate indemne de BHV-1 și pentru care se aplică garanții suplimentare în conformitate cu articolul 10 din Directiva 64/432/CEE. |
| --- | --- |

(5)

De asemenea, anexa II la Decizia 2004/558/CE enumeră regiunile statelor membre considerate indemne de BHV-1 și pentru care se aplică garanții suplimentare în conformitate cu articolul 10 din Directiva 64/432/CEE.

| (6) | În prezent, toate regiunile din Germania figurează pe lista din anexa I la Decizia 2004/558/CE, cu excepția unităților administrative Oberpfalz, Oberfranken, Mittelfranken și Unterfranken din landul Bavaria. Aceste patru regiuni administrative din landul Bavaria sunt considerate indemne de BHV-1 și, prin urmare, sunt, în prezent, incluse în lista din anexa II la decizia respectivă. |
| --- | --- |

(6)

În prezent, toate regiunile din Germania figurează pe lista din anexa I la Decizia 2004/558/CE, cu excepția unităților administrative Oberpfalz, Oberfranken, Mittelfranken și Unterfranken din landul Bavaria. Aceste patru regiuni administrative din landul Bavaria sunt considerate indemne de BHV-1 și, prin urmare, sunt, în prezent, incluse în lista din anexa II la decizia respectivă.

| (7) | Germania a înaintat cereri pentru celelalte regiuni administrative din landul Bavaria, și anume regiunile administrative Oberbayern, Niederbayern și Schwaben, pentru a fi considerate indemne de BHV-1 și pentru extinderea garanțiilor suplimentare, în conformitate cu articolul 10 din Directiva 64/432/CEE, pentru a include aceste regiuni administrative. |
| --- | --- |

(7)

Germania a înaintat cereri pentru celelalte regiuni administrative din landul Bavaria, și anume regiunile administrative Oberbayern, Niederbayern și Schwaben, pentru a fi considerate indemne de BHV-1 și pentru extinderea garanțiilor suplimentare, în conformitate cu articolul 10 din Directiva 64/432/CEE, pentru a include aceste regiuni administrative.

| (8) | În urma evaluării documentației justificative prezentate de statul membru respectiv, cele trei regiuni administrative indemne de BHV-1 ar trebui să nu mai fie incluse în anexa I la Decizia 2004/558/CE, ci să fie incluse în anexa II la directivă, iar aplicarea garanțiilor suplimentare, în conformitate cu articolul 10 din Directiva 64/432/CEE ar trebui să fie extinsă pentru aceste trei regiuni administrative. |
| --- | --- |

(8)

În urma evaluării documentației justificative prezentate de statul membru respectiv, cele trei regiuni administrative indemne de BHV-1 ar trebui să nu mai fie incluse în anexa I la Decizia 2004/558/CE, ci să fie incluse în anexa II la directivă, iar aplicarea garanțiilor suplimentare, în conformitate cu articolul 10 din Directiva 64/432/CEE ar trebui să fie extinsă pentru aceste trei regiuni administrative.

| (9) | Prin urmare, Decizia 2004/558/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, Decizia 2004/558/CE ar trebui modificată în consecință.

| (10) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexele I și II la Decizia 2004/558/CE se înlocuiesc cu textul anexei la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 12 octombrie 2011.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO 121, 29.7.1964, p. 1977/64.

1

(2)  JO L 249, 23.7.2004, p. 20.

2

---

ANEXĂ

ANEXA I

| State membre | Regiuni din state membre în care garanțiile suplimentare pentru rinotraheita infecțioasă bovină se aplică în conformitate cu articolul 9 din Directiva 64/432/CEE |
| --- | --- |
| Republica Cehă | Toate regiunile |
| Germania | Toate regiunile, cu excepția landului Bavaria |
| Italia | Regiunea autonomă Friuli Venezia Giulia
  Provincia autonomă Trento |

State membre

Regiuni din state membre în care garanțiile suplimentare pentru rinotraheita infecțioasă bovină se aplică în conformitate cu articolul 9 din Directiva 64/432/CEE

Republica Cehă

Toate regiunile

Germania

Toate regiunile, cu excepția landului Bavaria

Italia

Regiunea autonomă Friuli Venezia Giulia

Provincia autonomă Trento

ANEXA II

| State membre | Regiuni din state membre în care garanțiile suplimentare pentru rinotraheita infecțioasă bovină se aplică în conformitate cu articolul 10 din Directiva 64/432/CEE |
| --- | --- |
| Danemarca | Toate regiunile |
| Germania | Landul Bavaria |
| Italia | Provincia Bolzano |
| Austria | Toate regiunile |
| Finlanda | Toate regiunile |
| Suedia | Toate regiunile |

State membre

Regiuni din state membre în care garanțiile suplimentare pentru rinotraheita infecțioasă bovină se aplică în conformitate cu articolul 10 din Directiva 64/432/CEE

Danemarca

Toate regiunile

Germania

Landul Bavaria

Italia

Provincia Bolzano

Austria

Toate regiunile

Finlanda

Toate regiunile

Suedia

Toate regiunile

---

| 13.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 268/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 268/19

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 12 octombrie 2011

de modificare a Deciziei 2003/467/CE în ceea ce privește declararea Letoniei ca stat membru oficial indemn de tuberculoză și declararea anumitor regiuni administrative din Portugalia ca regiuni oficial indemne de leucoză enzootică bovină

[notificată cu numărul C(2011) 7186]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/675/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 64/432/CEE a Consiliului din 26 iunie 1964 privind problemele de inspecție veterinară care afectează schimburile intracomunitare cu bovine și porcine (1), în special anexa A secțiunea I punctul 4 și anexa D capitolul I partea E,

întrucât:

| (1) | Directiva 64/432/CEE se aplică schimburilor comerciale de bovine și porcine în interiorul Uniunii. Aceasta enumeră condițiile în care un stat membru sau o regiune dintr-un stat membru poate fi declarat(ă), în ceea ce privește efectivele de bovine, oficial indemn(ă) de tuberculoză și leucoză enzootică bovină. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 64/432/CEE se aplică schimburilor comerciale de bovine și porcine în interiorul Uniunii. Aceasta enumeră condițiile în care un stat membru sau o regiune dintr-un stat membru poate fi declarat(ă), în ceea ce privește efectivele de bovine, oficial indemn(ă) de tuberculoză și leucoză enzootică bovină.

| (2) | Anexele I și III la Decizia 2003/467/CE a Comisiei din 23 iunie 2003 de stabilire a statutului oficial de indemne de tuberculoză, bruceloză și leucoză enzootică bovină pentru efectivele de bovine din anumite state membre și regiuni din state membre (2) enumeră statele membre și regiunile acestora care sunt declarate oficial indemne de tuberculoză și oficial indemne de leucoză enzootică bovină. |
| --- | --- |

(2)

Anexele I și III la Decizia 2003/467/CE a Comisiei din 23 iunie 2003 de stabilire a statutului oficial de indemne de tuberculoză, bruceloză și leucoză enzootică bovină pentru efectivele de bovine din anumite state membre și regiuni din state membre (2) enumeră statele membre și regiunile acestora care sunt declarate oficial indemne de tuberculoză și oficial indemne de leucoză enzootică bovină.

| (3) | Letonia a prezentat Comisiei documentație care demonstrează, pentru întregul său teritoriu, respectarea condițiilor pentru statutul oficial indemn de tuberculoză, prevăzute în Directiva 64/432/CEE. |
| --- | --- |

(3)

Letonia a prezentat Comisiei documentație care demonstrează, pentru întregul său teritoriu, respectarea condițiilor pentru statutul oficial indemn de tuberculoză, prevăzute în Directiva 64/432/CEE.

| (4) | După evaluarea documentației prezentate de Letonia, întregul teritoriu al acestui stat membru ar trebui declarat oficial indemn de tuberculoză. |
| --- | --- |

(4)

După evaluarea documentației prezentate de Letonia, întregul teritoriu al acestui stat membru ar trebui declarat oficial indemn de tuberculoză.

| (5) | Portugalia a prezentat Comisiei documentație care demonstrează respectarea condițiilor pentru statutul oficial indemn de leucoză enzootică bovină prevăzute în Directiva 64/432/CEE pentru toate regiunile administrative (distritos) din cadrul unităților administrative superioare (regiões) Algarve și Alentejo. |
| --- | --- |

(5)

Portugalia a prezentat Comisiei documentație care demonstrează respectarea condițiilor pentru statutul oficial indemn de leucoză enzootică bovină prevăzute în Directiva 64/432/CEE pentru toate regiunile administrative (distritos) din cadrul unităților administrative superioare (regiões) Algarve și Alentejo.

| (6) | După evaluarea documentației prezentate de Portugalia, regiunile (distritos) în cauză ar trebui declarate regiuni ale Portugaliei oficial indemne de leucoză enzootică bovină. |
| --- | --- |

(6)

După evaluarea documentației prezentate de Portugalia, regiunile (distritos) în cauză ar trebui declarate regiuni ale Portugaliei oficial indemne de leucoză enzootică bovină.

| (7) | Prin urmare, Decizia 2003/467/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, Decizia 2003/467/CE ar trebui modificată în consecință.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexele I și III la Decizia 2003/467/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 12 octombrie 2011.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO 121, 29.7.1964, p. 1977/64.

1

(2)  JO L 156, 25.6.2003, p. 74.

2

---

ANEXĂ

Anexele I și III la Decizia 2003/467/CE se modifică după cum urmează:

| (a) | în anexa I, capitolul 1 se înlocuiește cu următorul text:
  „CAPITOLUL 1


  State membre oficial indemne de tuberculoză







  Cod ISO | Stat membru |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgia |
| CZ | Republica Cehă |
| DK | Danemarca |
| DE | Germania |
| EE | Estonia |
| FR | Franța |
| LV | Letonia |
| LU | Luxemburg |
| NL | Țările de Jos |
| AT | Austria |
| PL | Polonia |
| SI | Slovenia |
| SK | Slovacia |
| FI | Finlanda |
| SE | Suedia” |

(a)

în anexa I, capitolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„CAPITOLUL 1

State membre oficial indemne de tuberculoză

Cod ISO

Stat membru

BE

Belgia

CZ

Republica Cehă

DK

Danemarca

DE

Germania

EE

Estonia

FR

Franța

LV

Letonia

LU

Luxemburg

NL

Țările de Jos

AT

Austria

PL

Polonia

SI

Slovenia

SK

Slovacia

FI

Finlanda

SE

Suedia”

| (b) | în anexa III capitolul 2, rubrica privind Portugalia se înlocuiește cu următorul text:
  „În Portugalia:






  — | Região Algarve: toate distritos; |
| --- | --- | --- |

(b)

în anexa III capitolul 2, rubrica privind Portugalia se înlocuiește cu următorul text:

„În Portugalia:

—

Região Algarve: toate distritos;

| — | Região Alentejo: toate distritos; |
| --- | --- |

—

Região Alentejo: toate distritos;

| — | Região Autónoma dos Açores.” |
| --- | --- |

—

Região Autónoma dos Açores.”

---